# Europos Sąjungos C 47/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.047.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 47 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. vasario 25d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.047.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 47

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. vasario 25d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 047/01 | 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2012 m. Belgijos stabilumo programos papildymo | 1 |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2010/C 047/02 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Komisijos komunikato Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas ir kartu pateikto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą | 6 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 047/01

2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2012 m. Belgijos stabilumo programos papildymo

1

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2010/C 047/02

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Komisijos komunikato Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas ir kartu pateikto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą

6

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 047/03 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 047/03

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 047/06 | Euro kursas | 21 |
| 2010/C 047/07 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 22 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2010/C 047/08 | Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį | 23 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 047/06

Euro kursas

21

2010/C 047/07

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

22

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2010/C 047/08

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį

23

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 047/09 | Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam, inter alia, Korėjos Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, peržiūros inicijavimą | 24 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 047/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 27 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 047/11 | Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį – Perkančiųjų institucijų paraiška | 28 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 047/09

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam, inter alia, Korėjos Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, peržiūros inicijavimą

inter alia

24

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 047/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

27

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 047/11

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį – Perkančiųjų institucijų paraiška

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. gruodžio 2 d.

dėl atnaujintos 2008–2012 m. Belgijos stabilumo programos papildymo

2010/C 47/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | (2009 m. gruodžio 2 d.) Taryba išnagrinėjo 2009 m. balandžio mėn. atnaujintos Belgijos stabilumo programos papildymą (toliau – papildymas), kuris apima 2008–2012 m. laikotarpį (2) ir kurį Belgijos valdžios institucijos pateikė atsižvelgdamos į Tarybos raginimą jos 2009 m. liepos 7 d. nuomonėje dėl 2009 m. balandžio mėn. programos. Šia nuomone, atsižvelgiant į 2009 m. balandžio mėn. programos papildyme pateiktą informaciją, atnaujinama liepos mėn. pateikta nuomonė. |
| --- | --- |

(1)

(2009 m. gruodžio 2 d.) Taryba išnagrinėjo 2009 m. balandžio mėn. atnaujintos Belgijos stabilumo programos papildymą (toliau – papildymas), kuris apima 2008–2012 m. laikotarpį (2) ir kurį Belgijos valdžios institucijos pateikė atsižvelgdamos į Tarybos raginimą jos 2009 m. liepos 7 d. nuomonėje dėl 2009 m. balandžio mėn. programos. Šia nuomone, atsižvelgiant į 2009 m. balandžio mėn. programos papildyme pateiktą informaciją, atnaujinama liepos mėn. pateikta nuomonė.

| (2) | Dėl sumažėjusios pasaulio prekybos ir kartu dėl mažėjančio pasitikėjimo, neigiamo poveikio turtui ir griežtesnių kreditavimo sąlygų per paskutinį 2008 m. ir per pirmą 2009 m. ketvirčius ekonomika patyrė staigų nuosmukį. Antrą 2009 m. ketvirtį ekonomikos smukimas buvo kiek mažesnis, o antroje metų pusėje, pagerėjus tarptautinei aplinkai, ketvirčio ekonomikos augimas turėtų būti šiek tiek teigiamas. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatyta, kad metinis BVP 2009 m. turėtų sumažėti maždaug 3 %, o 2010 m. turėtų pradėti didėti (0,6 %). 2011 m. prognozuojamas augimas iki 1,5 %, taigi šiek tiek didesnis už potencialųjį augimą, kuris sumažėjo dėl krizės sumažėjus investicijoms ir padidėjus nedarbui. Nuosmukis turės didelį neigiamą poveikį valstybės finansams; Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 1,2 % BVP 2008 m. iki maždaug 6 % BVP 2009 m. Planuojama, kad 2010 m. ir 2011 m. deficitas stabilizuosis atsižvelgiant į i) tai, kad 2008 m. pabaigoje pagal EEAP pradėtų taikyti skatinamųjų priemonių poveikis biudžetui 2010 m. tebebus 0,5 % BVP, kadangi šių priemonių rinkinyje yra nuolatinių priemonių, ir ii) įvairių lygių valdžios taikomas konsolidavimo priemones jų 2010 ir 2011 m. biudžetams (atitinkamai 0,75 % ir 0,25 % BVP). Tačiau nepalanki ekonomikos augimo struktūra 2010 m. toliau didėjant nedarbui, palūkanų išlaidoms ir su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms (taip pat dėl priemonių, kuriomis pastaraisiais metais didinamos socialinės išmokos, įskaitant pensijas) turėtų visiškai atsverti konsolidavimo priemonių poveikį nominaliajam balansui. |
| --- | --- |

(2)

Dėl sumažėjusios pasaulio prekybos ir kartu dėl mažėjančio pasitikėjimo, neigiamo poveikio turtui ir griežtesnių kreditavimo sąlygų per paskutinį 2008 m. ir per pirmą 2009 m. ketvirčius ekonomika patyrė staigų nuosmukį. Antrą 2009 m. ketvirtį ekonomikos smukimas buvo kiek mažesnis, o antroje metų pusėje, pagerėjus tarptautinei aplinkai, ketvirčio ekonomikos augimas turėtų būti šiek tiek teigiamas. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatyta, kad metinis BVP 2009 m. turėtų sumažėti maždaug 3 %, o 2010 m. turėtų pradėti didėti (0,6 %). 2011 m. prognozuojamas augimas iki 1,5 %, taigi šiek tiek didesnis už potencialųjį augimą, kuris sumažėjo dėl krizės sumažėjus investicijoms ir padidėjus nedarbui. Nuosmukis turės didelį neigiamą poveikį valstybės finansams; Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 1,2 % BVP 2008 m. iki maždaug 6 % BVP 2009 m. Planuojama, kad 2010 m. ir 2011 m. deficitas stabilizuosis atsižvelgiant į i) tai, kad 2008 m. pabaigoje pagal EEAP pradėtų taikyti skatinamųjų priemonių poveikis biudžetui 2010 m. tebebus 0,5 % BVP, kadangi šių priemonių rinkinyje yra nuolatinių priemonių, ir ii) įvairių lygių valdžios taikomas konsolidavimo priemones jų 2010 ir 2011 m. biudžetams (atitinkamai 0,75 % ir 0,25 % BVP). Tačiau nepalanki ekonomikos augimo struktūra 2010 m. toliau didėjant nedarbui, palūkanų išlaidoms ir su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms (taip pat dėl priemonių, kuriomis pastaraisiais metais didinamos socialinės išmokos, įskaitant pensijas) turėtų visiškai atsverti konsolidavimo priemonių poveikį nominaliajam balansui.

| (3) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįstas papildymas, numatoma, kad 2008 m. 1,1 % augęs realusis BVP 2009 m. sumažės 3,1 %, o 2010 m. vėl augs 0,4 %. Prognozuojama, kad vėliau BVP išaugs 1,9 % (2011 m.) ir 2,4 % (2012 m.). Palyginti su 2009 m. balandžio mėn. atnaujinta programa, augimo prognozės, ypač 2009 m., buvo sumažintos. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), šis naujas scenarijus atrodo iš esmės įtikinamas; padėtis 2009–2010 m. jame įvertinta gal kiek per atsargiai, tačiau vėlesniais programos metais, atsižvelgiant į naujausius gamybos apimties potencialo vertinimus, padėtis vertinama palankiai. Nors Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje taip pat numatoma, kad po nuosmukio gamybos apimties atotrūkis bus laipsniškai panaikintas, jo panaikinimo sparta papildyme vertinama gana optimistiškai. Ekonomikos augimo struktūra visu laikotarpiu, kuriam skirtas papildymas, yra iš esmės patikima. Galima manyti, kad papildyme pateikta infliacijos prognozė yra pagrįsta. Kita vertus, prognozuojamas darbo užmokesčio didėjimas visu laikotarpiu atrodo kiek per didelis, nes dėl menkesnio darbo sąnaudų augimo užsienyje, Belgijoje esant dideliam nedarbui, darbo užmokestis gali didėti lėčiau. Galiausiai papildyme pateikta 2011 m. užimtumo augimo prognozė taip pat gali būti kiek per daug optimistiška. |
| --- | --- |

(3)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo pagrįstas papildymas, numatoma, kad 2008 m. 1,1 % augęs realusis BVP 2009 m. sumažės 3,1 %, o 2010 m. vėl augs 0,4 %. Prognozuojama, kad vėliau BVP išaugs 1,9 % (2011 m.) ir 2,4 % (2012 m.). Palyginti su 2009 m. balandžio mėn. atnaujinta programa, augimo prognozės, ypač 2009 m., buvo sumažintos. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), šis naujas scenarijus atrodo iš esmės įtikinamas; padėtis 2009–2010 m. jame įvertinta gal kiek per atsargiai, tačiau vėlesniais programos metais, atsižvelgiant į naujausius gamybos apimties potencialo vertinimus, padėtis vertinama palankiai. Nors Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje taip pat numatoma, kad po nuosmukio gamybos apimties atotrūkis bus laipsniškai panaikintas, jo panaikinimo sparta papildyme vertinama gana optimistiškai. Ekonomikos augimo struktūra visu laikotarpiu, kuriam skirtas papildymas, yra iš esmės patikima. Galima manyti, kad papildyme pateikta infliacijos prognozė yra pagrįsta. Kita vertus, prognozuojamas darbo užmokesčio didėjimas visu laikotarpiu atrodo kiek per didelis, nes dėl menkesnio darbo sąnaudų augimo užsienyje, Belgijoje esant dideliam nedarbui, darbo užmokestis gali didėti lėčiau. Galiausiai papildyme pateikta 2011 m. užimtumo augimo prognozė taip pat gali būti kiek per daug optimistiška.

| (4) | Papildyme iškeltas 2009 m. deficito tikslas – 5,9 % BVP (jis atitinka Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę). 2009 m. deficitas padidėjo (palyginti su 1,2 % BVP 2008 m.) daugiausia dėl automatinių stabilizatorių poveikio. Šis poveikis – visų pirma smarkiai sumažėjusios pelno mokesčio pajamos – yra kur kas svarbesnis, negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Į 2009 m. biudžetą įtrauktos ekspansinės priemonės (0,5 % BVP) ir regioninės bei federalinės valdžios institucijų patvirtinti fiskalinių skatinamųjų priemonių paketai (0,5 % BVP) buvo palyginti riboti, nes dėl didelės skolos nebuvo didelės veiksmų laisvės. Galiausiai reikia pridurti, kad biudžeto būklė blogėja taip pat dėl neigiamų vienkartinių priemonių (apie 0,5 % BVP), iš esmės įgyvendinamų pagal du teismo sprendimus (4). Dėl šių vienkartinių priemonių ir didesnio negu tikėtasi automatinių stabilizatorių poveikio dabartinis 2009 m. deficito tikslas yra 2,5 % BVP didesnis už 2009 m. balandžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje iškeltą tikslą, nors papildomų ekspansinių priemonių nebuvo imtasi. Remiantis papildyme pateikta informacija ir Komisijos tarnybų perskaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2009 m. padidės iki 4,7 % BVP, palyginti su 2,3 % 2008 m. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatytas kiek mažesnis struktūrinio deficito padidėjimas (2 vietoj 2,4 procentinio punkto) 2009 m., daugiausia dėl to, kad papildyme 2009 m. teismo sprendimų poveikis (0,5 % BVP) nelaikomas vienkartine priemone. |
| --- | --- |

(4)

Papildyme iškeltas 2009 m. deficito tikslas – 5,9 % BVP (jis atitinka Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę). 2009 m. deficitas padidėjo (palyginti su 1,2 % BVP 2008 m.) daugiausia dėl automatinių stabilizatorių poveikio. Šis poveikis – visų pirma smarkiai sumažėjusios pelno mokesčio pajamos – yra kur kas svarbesnis, negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Į 2009 m. biudžetą įtrauktos ekspansinės priemonės (0,5 % BVP) ir regioninės bei federalinės valdžios institucijų patvirtinti fiskalinių skatinamųjų priemonių paketai (0,5 % BVP) buvo palyginti riboti, nes dėl didelės skolos nebuvo didelės veiksmų laisvės. Galiausiai reikia pridurti, kad biudžeto būklė blogėja taip pat dėl neigiamų vienkartinių priemonių (apie 0,5 % BVP), iš esmės įgyvendinamų pagal du teismo sprendimus (4). Dėl šių vienkartinių priemonių ir didesnio negu tikėtasi automatinių stabilizatorių poveikio dabartinis 2009 m. deficito tikslas yra 2,5 % BVP didesnis už 2009 m. balandžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje iškeltą tikslą, nors papildomų ekspansinių priemonių nebuvo imtasi. Remiantis papildyme pateikta informacija ir Komisijos tarnybų perskaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, numatoma, kad struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2009 m. padidės iki 4,7 % BVP, palyginti su 2,3 % 2008 m. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatytas kiek mažesnis struktūrinio deficito padidėjimas (2 vietoj 2,4 procentinio punkto) 2009 m., daugiausia dėl to, kad papildyme 2009 m. teismo sprendimų poveikis (0,5 % BVP) nelaikomas vienkartine priemone.

| (5) | Pagrindinis papildyme pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos uždavinys – užtikrinti, kad iki 2015 m. būtų laipsniškai subalansuotas biudžetas. Papildyme konkrečiai neminimas vidutinės trukmės tikslas ir nenumatoma pradinį Belgijos vidutinės trukmės tikslą (kuris yra 0,5 % BVP perteklius, pakoreguotas pagal ciklą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pasiekti papildymo taikymo laikotarpiu. Taikant korekcines priemones (0,5 % BVP), nominalusis deficitas 2010 m. turėtų stabilizuotis ties maždaug 6 % BVP, o vėliau laipsniškai mažėti iki 4,4 % BVP 2012 m. (taikant konsolidavimo priemones, kurios 2011 m. sudarys 1 % BVP, o 2012 m. – 1,25 % BVP). Papildyme minimas 2013 m. tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės, bet nepateikta išsamaus tų metų scenarijaus (5). Papildyme nurodytas struktūrinis deficitas, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 ir 2011 m. turėtų sumažėti apie 0,25 procentinio punkto, o 2012 m. – 0,5 procentinio punkto. Kadangi papildyme 2009 m. teismo sprendimų poveikis (0,5 % BVP) nelaikomas vienkartine priemone, 2010 m. struktūrinio balanso padėtis iš tiesų turėtų pablogėti 0,25 % BVP (nuo – 4,2 % BVP 2009 m. iki – 4,4 % BVP 2010 m.). Papildyme numatyti struktūriniai koregavimai yra kur kas mažesni už minėtas planuojamoms priemonėms skirtas sumas. Tai rodo, kad jei dabartinė politika nepasikeistų, struktūrinio balanso padėtis per metus savaime pablogėtų vidutiniškai 0,5 % BVP dėl nepalankios ekonomikos augimo struktūros 2010 m., didesnių išlaidų palūkanoms ir didesnių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų (taip pat dėl priemonių, kuriomis pastaraisiais metais siekiama padidinti socialines išmokas, įskaitant pensijas). Papildyme planuojamos konsolidavimo priemonės yra vienodai pagrįstos mokestinių pajamų (visų pirma pajamų ir turto mokesčių) didinimu ir išlaidų (visų pirma tarpinio vartojimo, kompensacijos darbuotojams ir socialinių pervedimų natūra) mažinimu. Papildyme apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus skola yra 89,6 % BVP, palyginti su 84 % BVP 2007 m.; ji padidėjo daugiausia dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo vykdant bankų gelbėjimo operacijas (6 % BVP). Papildyme numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau didės iki maždaug 104 % 2011 m., kai jis turėtų iš esmės stabilizuotis; šis santykis yra kur kas didesnis (iš esmės dėl didesnio deficito) negu numatyta 2009 m. balandžio mėn. atnaujintoje programoje. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatomas panašus skolos santykio padidėjimas. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis papildyme pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos uždavinys – užtikrinti, kad iki 2015 m. būtų laipsniškai subalansuotas biudžetas. Papildyme konkrečiai neminimas vidutinės trukmės tikslas ir nenumatoma pradinį Belgijos vidutinės trukmės tikslą (kuris yra 0,5 % BVP perteklius, pakoreguotas pagal ciklą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pasiekti papildymo taikymo laikotarpiu. Taikant korekcines priemones (0,5 % BVP), nominalusis deficitas 2010 m. turėtų stabilizuotis ties maždaug 6 % BVP, o vėliau laipsniškai mažėti iki 4,4 % BVP 2012 m. (taikant konsolidavimo priemones, kurios 2011 m. sudarys 1 % BVP, o 2012 m. – 1,25 % BVP). Papildyme minimas 2013 m. tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP pamatinės vertės, bet nepateikta išsamaus tų metų scenarijaus (5). Papildyme nurodytas struktūrinis deficitas, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 ir 2011 m. turėtų sumažėti apie 0,25 procentinio punkto, o 2012 m. – 0,5 procentinio punkto. Kadangi papildyme 2009 m. teismo sprendimų poveikis (0,5 % BVP) nelaikomas vienkartine priemone, 2010 m. struktūrinio balanso padėtis iš tiesų turėtų pablogėti 0,25 % BVP (nuo – 4,2 % BVP 2009 m. iki – 4,4 % BVP 2010 m.). Papildyme numatyti struktūriniai koregavimai yra kur kas mažesni už minėtas planuojamoms priemonėms skirtas sumas. Tai rodo, kad jei dabartinė politika nepasikeistų, struktūrinio balanso padėtis per metus savaime pablogėtų vidutiniškai 0,5 % BVP dėl nepalankios ekonomikos augimo struktūros 2010 m., didesnių išlaidų palūkanoms ir didesnių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų (taip pat dėl priemonių, kuriomis pastaraisiais metais siekiama padidinti socialines išmokas, įskaitant pensijas). Papildyme planuojamos konsolidavimo priemonės yra vienodai pagrįstos mokestinių pajamų (visų pirma pajamų ir turto mokesčių) didinimu ir išlaidų (visų pirma tarpinio vartojimo, kompensacijos darbuotojams ir socialinių pervedimų natūra) mažinimu. Papildyme apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus skola yra 89,6 % BVP, palyginti su 84 % BVP 2007 m.; ji padidėjo daugiausia dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo vykdant bankų gelbėjimo operacijas (6 % BVP). Papildyme numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau didės iki maždaug 104 % 2011 m., kai jis turėtų iš esmės stabilizuotis; šis santykis yra kur kas didesnis (iš esmės dėl didesnio deficito) negu numatyta 2009 m. balandžio mėn. atnaujintoje programoje. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatomas panašus skolos santykio padidėjimas.

| (6) | Apskritai yra rizika, kad biudžeto tikslų pasiekti nepavyks (ypač nuo 2011 m.). Pirma, makroekonominė aplinka yra neaiški ir todėl negalima atmesti prielaidos, kad 2011 ir 2012 m. rezultatai gali būti blogesni negu numatyta papildyme. Antra, papildyme nepakankamai konkrečiai nustatytos konsolidavimo priemonės, kuriomis bus siekiama iškeltų tikslų. Vertinant 2010 m., atsižvelgiant į įvairių lygių valdžios 2010 m. biudžetų projektus, dėl kurių buvo susitarta pateikus papildymą, atrodo, kad korekcinėms priemonėms skirta suma viršija papildyme numatytą 0,5 % BVP dydį, kadangi pakankamai konkrečiai nustatytos priemonės šiuo metu sudaro apie 0,75 % BVP ir turima nedaug informacijos apie tai, kokias priemones planuojama taikyti vėlesniais metais. Galiausiai vyriausybė pasiūlė reikšmingas garantijas bankų sektoriui, dėl kurių ateityje deficitas ir skola gali dar labiau padidėti (jeigu šiomis garantijomis bus pasinaudota), nors tam tikras finansų sektoriui vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti. Kita vertus, atsižvelgiant į tai, kad pajamos 2009 m. sumažėjo labiau negu prognozuota, negalima atmesti prielaidos, kad mokestinės pajamos gali būti nepastovesnės negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią riziką, kad biudžeto rodikliai gali būti prastesni nei planuota, skolos santykio raida taip pat gali būti ne tokia palanki kaip numatyta papildyme. |
| --- | --- |

(6)

Apskritai yra rizika, kad biudžeto tikslų pasiekti nepavyks (ypač nuo 2011 m.). Pirma, makroekonominė aplinka yra neaiški ir todėl negalima atmesti prielaidos, kad 2011 ir 2012 m. rezultatai gali būti blogesni negu numatyta papildyme. Antra, papildyme nepakankamai konkrečiai nustatytos konsolidavimo priemonės, kuriomis bus siekiama iškeltų tikslų. Vertinant 2010 m., atsižvelgiant į įvairių lygių valdžios 2010 m. biudžetų projektus, dėl kurių buvo susitarta pateikus papildymą, atrodo, kad korekcinėms priemonėms skirta suma viršija papildyme numatytą 0,5 % BVP dydį, kadangi pakankamai konkrečiai nustatytos priemonės šiuo metu sudaro apie 0,75 % BVP ir turima nedaug informacijos apie tai, kokias priemones planuojama taikyti vėlesniais metais. Galiausiai vyriausybė pasiūlė reikšmingas garantijas bankų sektoriui, dėl kurių ateityje deficitas ir skola gali dar labiau padidėti (jeigu šiomis garantijomis bus pasinaudota), nors tam tikras finansų sektoriui vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti. Kita vertus, atsižvelgiant į tai, kad pajamos 2009 m. sumažėjo labiau negu prognozuota, negalima atmesti prielaidos, kad mokestinės pajamos gali būti nepastovesnės negu atrodytų remiantis standartiniais elastingumo dydžiais. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią riziką, kad biudžeto rodikliai gali būti prastesni nei planuota, skolos santykio raida taip pat gali būti ne tokia palanki kaip numatyta papildyme.

| (7) | 2009 m. fiskalinė politika, vertinant pagal papildyme perskaičiuotą struktūrinio balanso pokytį ir atsižvelgiant į minėtą riziką, yra ekspansinė ir atitinka EEAP, o likusiu programos laikotarpiu bus iš esmės neutrali. Turint omenyje su ilgalaikiu valstybės finansų tvarumu susijusią riziką, įskaitant didelę valdžios sektoriaus skolą, kuri programos laikotarpiu link pamatinės vertės mažėja nepakankamu tempu, taip pat atsižvelgiant į riziką, susijusią su svarbiais neapibrėžtaisiais įsipareigojimais įgyvendinant finansų sistemos stabilizavimo priemones, nuo 2011 m. reikėtų labai sustiprinti konsolidavimą. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. fiskalinė politika, vertinant pagal papildyme perskaičiuotą struktūrinio balanso pokytį ir atsižvelgiant į minėtą riziką, yra ekspansinė ir atitinka EEAP, o likusiu programos laikotarpiu bus iš esmės neutrali. Turint omenyje su ilgalaikiu valstybės finansų tvarumu susijusią riziką, įskaitant didelę valdžios sektoriaus skolą, kuri programos laikotarpiu link pamatinės vertės mažėja nepakankamu tempu, taip pat atsižvelgiant į riziką, susijusią su svarbiais neapibrėžtaisiais įsipareigojimais įgyvendinant finansų sistemos stabilizavimo priemones, nuo 2011 m. reikėtų labai sustiprinti konsolidavimą.

| (8) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, papildyme geriau laikomasi elgesio kodekso reikalavimų, nors vis dar trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (6). |
| --- | --- |

(8)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, papildyme geriau laikomasi elgesio kodekso reikalavimų, nors vis dar trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (6).

Daroma bendra išvada, kad 2009 m. ekspansinė fiskalinė politika atitinka EEAP. Diskrecinės paramos priemonės kartu veikiant automatiniams stabilizatoriams padidins nominalųjį deficitą iki beveik 6 % BVP. Bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis, 2008 m. padidėjęs taikant finansų sistemos stabilizavimo priemones, toliau didės ir 2012 m. pasieks 104 %. Prieš tai buvo užfiksuotas įspūdingas sumažėjimas nuo 134 % 1993 m. iki 84 % 2007 m., kai pavyko užtikrinti subalansuotą biudžetą. Papildyme pateikta konsolidavimo strategija siekiama laipsniškai mažinti nominalųjį deficitą iki 4,4 % 2012 m.; vėliau jis toliau mažėtų iki 2,8 % BVP 2013 m., o 2015 m. biudžetas būtų subalansuotas. Apskritai yra rizika, kad nuo 2011 m. šios strategijos nepavyks įgyvendinti, nes nėra nustatyta pakankamai konkrečių ją pagrindžiančių priemonių, o makroekonominės prielaidos yra gana palankios. Atsižvelgiant į skolos dinamiką ir ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, planuojamą konsolidavimą nuo 2011 m. reikėtų labai sustiprinti, siekiant ryžtingai sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP pamatinės vertės.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į ankstesnius 2009 m. liepos 7 d. nuomonėje Tarybos pateiktus raginimus gerinti valstybės finansų kokybę ir ilgalaikį tvarumą, Belgija taip pat raginama 2010 m. įgyvendinti konsolidavimo priemones taip, kaip planuojama 2010 m. biudžeto projekte, o nuo 2011 m. labai padidinti koregavimo pastangas taikant konkrečias struktūrines priemones, siekiant ryžtingai sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP pamatinės vertės.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| 2009 m. rudens COM | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| 2009 m. rudens COM | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Gamybos apimties atotrūkis (7)

  (% potencialiojo BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| 2009 m. rudens COM | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. rudens COM | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | nėra duomenų | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| 2009 m. rudens COM | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 48,1 | 48,6 | 48,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | nėra duomenų | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| 2009 m. rudens COM | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 48,3 | 49,8 | 51,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | nėra duomenų | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| 2009 m. rudens COM | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | nėra duomenų | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| 2009 m. rudens COM | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| 2009 m. rudens COM | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Struktūrinis balansas (9)

  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| 2009 m. rudens COM | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2009 m. rugsėjo mėn. SP | nėra duomenų | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| 2009 m. rudens COM | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| 2009 m. balandžio mėn. atnaujinta ir 2009 m. rugsėjo mėn. papildyta stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realusis BVP

(pokytis, %)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

2009 m. rudens COM

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

SVKI infliacija

(%)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

2009 m. rudens COM

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Gamybos apimties atotrūkis (7)

(% potencialiojo BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

2009 m. rudens COM

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

nėra duomenų

2009 m. rudens COM

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

nėra duomenų

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

2009 m. rudens COM

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

48,1

48,6

48,2

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

nėra duomenų

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

2009 m. rudens COM

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

48,3

49,8

51,6

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

nėra duomenų

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

2009 m. rudens COM

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Pirminis balansas

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

nėra duomenų

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

2009 m. rudens COM

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (8)

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

2009 m. rudens COM

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Struktūrinis balansas (9)

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

2009 m. rudens COM

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2009 m. rugsėjo mėn. SP

nėra duomenų

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

2009 m. rudens COM

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

2009 m. balandžio mėn. atnaujinta ir 2009 m. rugsėjo mėn. papildyta stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2009 m. balandžio mėn. atnaujinta stabilumo programa buvo skirta 2008–2013 m. laikotarpiui.

(3)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę.

(4)  Pirma, Europos Teisingumo Teismas nusprendė, kad pelno mokesčius reikia grąžinti, nes Belgijos mokesčio atskaitymo pridėjus dividendus tvarka buvo nesuderinama su 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/435/EEB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms. Antra, Belgijos Konstitucinis Teismas nusprendė, kad neteisėtai surinkti gyventojų pajamų mokesčiai turėtų būti grąžinti kartu gyvenantiems ir susituokusiems bedarbiams, siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į juos.

(5)  Programoje pateikti 2013–2015 m. nominaliojo deficito rodikliai (2,8 % BVP 2013 m., 1,3 % BVP 2014 m. ir 0 % BVP 2015 m.), bet šie tikslai nėra pagrįsti išsamesne analize ar makroekonominiu scenarijumi.

(6)  Visų pirma nepateikta ciklinių pokyčių lentelė.

(7)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis papildyme pateikta informacija.

(8)  Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % ir 1,2 % atitinkamai 2007–2011 m.

(9)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Papildyme vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės visu laikotarpiu sudaro 0 %. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę vienkartinės priemonės mažina deficitą 2008 ir 2010 m. (0,1 % BVP) ir didina deficitą 2009 m. (0,5 % BVP).

Šaltinis:

2009 m. balandžio mėn. atnaujinta ir 2009 m. rugsėjo mėn. papildyta stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai.

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/6

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Komisijos komunikato „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ ir kartu pateikto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą

2010/C 47/02

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 286 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 11 d. gautą Europos Komisijos prašymą pateikti nuomonę laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalies,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | 2008 m. gruodžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ (toliau – komunikatas) (1). Kartu su komunikatu buvo pateiktas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (toliau – pasiūlymas) (2). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (3) 28 straipsnio 2 dalį Komisija, norėdama pasikonsultuoti, nusiuntė komunikatą ir kartu pateiktą pasiūlymą EDAPP. |
| --- | --- |

1.

2008 m. gruodžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ (toliau – komunikatas) (1). Kartu su komunikatu buvo pateiktas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (toliau – pasiūlymas) (2). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (3) 28 straipsnio 2 dalį Komisija, norėdama pasikonsultuoti, nusiuntė komunikatą ir kartu pateiktą pasiūlymą EDAPP.

| 2. | EDAPP palankiai vertina tai, kad su juo konsultuojamasi, ir rekomenduoja, laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse pateikti nuorodą į šias konsultacijas, kaip yra padaryta kituose teisės aktuose, dėl kurių buvo konsultuojamasi su EDAPP. |
| --- | --- |

2.

EDAPP palankiai vertina tai, kad su juo konsultuojamasi, ir rekomenduoja, laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse pateikti nuorodą į šias konsultacijas, kaip yra padaryta kituose teisės aktuose, dėl kurių buvo konsultuojamasi su EDAPP.

I.1.   Komisijos komunikatas „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“

| 3. | Intelektinės transporto sistemos (ITS) – pažangios prietaikos, kuriose naudojamos informacinės ir ryšių technologijos (IRT) ir kurios įdiegiamos į skirtingas transporto rūšis siekiant sukurti jų sąveiką. Kelių transporto srityje ITS suteiks inovacinių paslaugų, susijusių su transporto rūšimis ir eismo valdymu, įvairiems naudotojams, pavyzdžiui, keliautojams, kelių transporto infrastruktūros naudotojams ir operatoriams, transporto priemonių parkų valdytojams ir avarinių tarnybų operatoriams. |
| --- | --- |

3.

Intelektinės transporto sistemos (ITS) – pažangios prietaikos, kuriose naudojamos informacinės ir ryšių technologijos (IRT) ir kurios įdiegiamos į skirtingas transporto rūšis siekiant sukurti jų sąveiką. Kelių transporto srityje ITS suteiks inovacinių paslaugų, susijusių su transporto rūšimis ir eismo valdymu, įvairiems naudotojams, pavyzdžiui, keliautojams, kelių transporto infrastruktūros naudotojams ir operatoriams, transporto priemonių parkų valdytojams ir avarinių tarnybų operatoriams.

| 4. | Apžvelgusi vis platesnį ITS diegimą į įvairiais transporto rūšis (4) Europos Sąjungoje, Komisija priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama spartinti ITS prietaikų ir paslaugų diegimą ir naudojimą kelių transporto srityje. Planu taip pat siekiama užtikrinti jų sąveiką su kitomis transporto rūšimis, o tai sudarytų palankesnes sąlygas daugiarūšėms paslaugoms teikti. Nuoseklus ITS diegimas Europoje padės siekiant įvairių Bendrijos tikslų, įskaitant transporto efektyvumą, tvarumą, saugą ir saugumą, ES vidaus rinkos ir konkurencingumo skatinimą. Atsižvelgiant į įvairius tikslus, kurių siekiama diegiant ITS, komunikate apibrėžiamos šešios prioritetinės veiksmų sritys 2009–2014 m. laikotarpiu. Planui įgyvendinti Komisija siūlo ES lygiu nustatyti teisinę sistemą priimant direktyvą, pagal kurią būtų apibrėžtos priemonės atrinktose prioritetinėse srityse. |
| --- | --- |

4.

Apžvelgusi vis platesnį ITS diegimą į įvairiais transporto rūšis (4) Europos Sąjungoje, Komisija priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama spartinti ITS prietaikų ir paslaugų diegimą ir naudojimą kelių transporto srityje. Planu taip pat siekiama užtikrinti jų sąveiką su kitomis transporto rūšimis, o tai sudarytų palankesnes sąlygas daugiarūšėms paslaugoms teikti. Nuoseklus ITS diegimas Europoje padės siekiant įvairių Bendrijos tikslų, įskaitant transporto efektyvumą, tvarumą, saugą ir saugumą, ES vidaus rinkos ir konkurencingumo skatinimą. Atsižvelgiant į įvairius tikslus, kurių siekiama diegiant ITS, komunikate apibrėžiamos šešios prioritetinės veiksmų sritys 2009–2014 m. laikotarpiu. Planui įgyvendinti Komisija siūlo ES lygiu nustatyti teisinę sistemą priimant direktyvą, pagal kurią būtų apibrėžtos priemonės atrinktose prioritetinėse srityse.

I.2.   Pasiūlymas dėl Direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą

| 5. | Pasiūlyme nustatyta ITS prietaikų diegimo transnacionaliniu lygiu sistema siekiant sudaryti palankesnes sąlygas teikti suderintas tarpvalstybines paslaugas, visų pirma susijusias su eismo ir kelionės informacija bei eismo valdymu. Pagal sistemą valstybės narės turi įgyvendinti kelias technines priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotojams, valdžios institucijoms, atitinkamiems susijusiems asmenims ir ITS paslaugų teikėjams keistis informacija ir kad transporto priemonėse bei kelių infrastruktūrose būtų integruotos ITS sistemos, susijusios su sauga ir saugumu. ITS prietaikų ir sistemų keturiose prioritetinėse srityse (5), nurodytose veiksmų plane, techninės specifikacijos bus nustatytos taikant komiteto procedūrą (6), kurios pagrindiniai elementai nurodyti II priede. Tačiau nėra aišku, kokiems konkretiems tikslams šiose srityse bus naudojamos ITS. Be to, ITS gali būti diegiamos daug daugiau kitų sričių nei keturios pradžioje atrinktos sritys, kuriose turėtų būti rengiamos suderintos techninės specifikacijos. Pasiūlymas iš esmės taikomas būsimų ITS diegimui ir paslaugomos, tačiau, kai tikslinga, jis turėtų apimti ir esamas ar šiuo metu rengiamas technologijas toje srityje (pavyzdžiui, eCall, eToll ir t. t.). |
| --- | --- |

5.

Pasiūlyme nustatyta ITS prietaikų diegimo transnacionaliniu lygiu sistema siekiant sudaryti palankesnes sąlygas teikti suderintas tarpvalstybines paslaugas, visų pirma susijusias su eismo ir kelionės informacija bei eismo valdymu. Pagal sistemą valstybės narės turi įgyvendinti kelias technines priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotojams, valdžios institucijoms, atitinkamiems susijusiems asmenims ir ITS paslaugų teikėjams keistis informacija ir kad transporto priemonėse bei kelių infrastruktūrose būtų integruotos ITS sistemos, susijusios su sauga ir saugumu. ITS prietaikų ir sistemų keturiose prioritetinėse srityse (5), nurodytose veiksmų plane, techninės specifikacijos bus nustatytos taikant komiteto procedūrą (6), kurios pagrindiniai elementai nurodyti II priede. Tačiau nėra aišku, kokiems konkretiems tikslams šiose srityse bus naudojamos ITS. Be to, ITS gali būti diegiamos daug daugiau kitų sričių nei keturios pradžioje atrinktos sritys, kuriose turėtų būti rengiamos suderintos techninės specifikacijos. Pasiūlymas iš esmės taikomas būsimų ITS diegimui ir paslaugomos, tačiau, kai tikslinga, jis turėtų apimti ir esamas ar šiuo metu rengiamas technologijas toje srityje (pavyzdžiui, eCall, eToll ir t. t.).

| 6. | Pasiūlymas buvo pateiktas Europos Parlamentui, kuris 2009 m. balandžio 23 d. priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą (7). 2009 m. sausio 29 d. Taryba paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl pasiūlymo; komitetas ją priėmė 2009 m. gegužės 13 d. (8). |
| --- | --- |

6.

Pasiūlymas buvo pateiktas Europos Parlamentui, kuris 2009 m. balandžio 23 d. priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą (7). 2009 m. sausio 29 d. Taryba paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl pasiūlymo; komitetas ją priėmė 2009 m. gegužės 13 d. (8).

I.3.   Pagrindiniai nuomonės aspektai

| 7. | EDAPP palankiai vertina tai, kad buvo paprašyta jo konsultacijos dėl Komisijos pasiūlyto ITS diegimo plano. Jau ne pirmą kartą EDAPP nagrinėja klausimus, susijusius su ITS veiksmų planu. EDAPP pateikė nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl sklandesnio tarpvalstybinio kelių eismo saugumo užtikrinimo (9) ir prisidėjo 29 straipsnio darbo grupei nagrinėjant darbinį dokumentą, susijusį su eCall (10). |
| --- | --- |

7.

EDAPP palankiai vertina tai, kad buvo paprašyta jo konsultacijos dėl Komisijos pasiūlyto ITS diegimo plano. Jau ne pirmą kartą EDAPP nagrinėja klausimus, susijusius su ITS veiksmų planu. EDAPP pateikė nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl sklandesnio tarpvalstybinio kelių eismo saugumo užtikrinimo (9) ir prisidėjo 29 straipsnio darbo grupei nagrinėjant darbinį dokumentą, susijusį su eCall (10).

| 8. | Intelektinės transporto sistemos grindžiamos įvairių duomenų iš viešų ir privačių šaltinių rinkimu, tvarkymu ir keitimusi jais; todėl tai yra sritis, kurioje intensyviai naudojami duomenys. ITS diegimas daug priklausys nuo buvimo vietos nustatymo technologijų, pavyzdžiui, palydovinės navigacijos sistemų ir bekontakčių technologijų, pavyzdžiui, radijo dažninio atpažinimo (RFID), kurios padės teikti įvairias viešąsias ir komercines paslaugas, grindžiamas naudotojo buvimo vietos nustatymu (pvz., tikralaikės eismo informacijos paslaugos, eFreight, eCall, eToll, stovėjimo vietų užsakymo paslaugos ir t. t.). Dalis ITS tvarkomos informacijos, pavyzdžiui, informacija, susijusi su eismu, nelaimėmis ir galimybėmis, bus suvestinė ir nesusijusi su jokiu asmeniu, tačiau kita informacija bus susijusi su asmenimis, kurių asmenybė nustatyta arba gali būti nustatyta, ir todėl laikoma asmens duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punkte. |
| --- | --- |

8.

Intelektinės transporto sistemos grindžiamos įvairių duomenų iš viešų ir privačių šaltinių rinkimu, tvarkymu ir keitimusi jais; todėl tai yra sritis, kurioje intensyviai naudojami duomenys. ITS diegimas daug priklausys nuo buvimo vietos nustatymo technologijų, pavyzdžiui, palydovinės navigacijos sistemų ir bekontakčių technologijų, pavyzdžiui, radijo dažninio atpažinimo (RFID), kurios padės teikti įvairias viešąsias ir komercines paslaugas, grindžiamas naudotojo buvimo vietos nustatymu (pvz., tikralaikės eismo informacijos paslaugos, eFreight, eCall, eToll, stovėjimo vietų užsakymo paslaugos ir t. t.). Dalis ITS tvarkomos informacijos, pavyzdžiui, informacija, susijusi su eismu, nelaimėmis ir galimybėmis, bus suvestinė ir nesusijusi su jokiu asmeniu, tačiau kita informacija bus susijusi su asmenimis, kurių asmenybė nustatyta arba gali būti nustatyta, ir todėl laikoma asmens duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punkte.

| 9. | EDAPP manymu, nepaprastai svarbu, kad numatyti veiksmai, skirti ITS įdiegti, būtų suderinti su galiojančiu teisiniu pagrindu, kaip nurodyta pasiūlyme, visų pirma su Direktyva 95/46/EB dėl duomenų apsaugos (11) ir Direktyva 2002/58/EB dėl e. privatumo (12). |
| --- | --- |

9.

EDAPP manymu, nepaprastai svarbu, kad numatyti veiksmai, skirti ITS įdiegti, būtų suderinti su galiojančiu teisiniu pagrindu, kaip nurodyta pasiūlyme, visų pirma su Direktyva 95/46/EB dėl duomenų apsaugos (11) ir Direktyva 2002/58/EB dėl e. privatumo (12).

| 10. | Komisija nurodė, kad likę neišspręsti klausimai, susiję su privatumu ir duomenų apsauga, yra viena iš pagrindinių kliūčių skatinant ITS diegimą. Šioje nuomonėje bus nagrinėjami šie klausimai:






  — | II dalyje Komisijos pasiūlyta teisinė sistema, skirta ITS diegimui, bus nagrinėjama duomenų apsaugos požiūriu, |
| --- | --- | --- |

10.

Komisija nurodė, kad likę neišspręsti klausimai, susiję su privatumu ir duomenų apsauga, yra viena iš pagrindinių kliūčių skatinant ITS diegimą. Šioje nuomonėje bus nagrinėjami šie klausimai:

—

II dalyje Komisijos pasiūlyta teisinė sistema, skirta ITS diegimui, bus nagrinėjama duomenų apsaugos požiūriu,

| — | III dalyje bus nurodyti duomenų apsaugos požiūriu susirūpinimą keliantys klausimai, kuriuos privalu išspręsti siekiant tinkamai įdiegti ITS,






  — | visų pirma nuomonėje bus akcentuota būtinybė rengiant ITS laikytis principo „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ ir nurodys kitus svarbius klausimus, kurie turi būti išspręsti projektuojant ITS prietaikas ir duomenų tvarkymo sistemas, |
| --- | --- | --- |

—

III dalyje bus nurodyti duomenų apsaugos požiūriu susirūpinimą keliantys klausimai, kuriuos privalu išspręsti siekiant tinkamai įdiegti ITS,

—

visų pirma nuomonėje bus akcentuota būtinybė rengiant ITS laikytis principo „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ ir nurodys kitus svarbius klausimus, kurie turi būti išspręsti projektuojant ITS prietaikas ir duomenų tvarkymo sistemas,

| — | antra, bus atkreiptas dėmesys į kai kurias su privatumu susijusias aplinkybes, kurios turi būti apsvarstytos siekiant teikti ITS paslaugas. |
| --- | --- |

—

antra, bus atkreiptas dėmesys į kai kurias su privatumu susijusias aplinkybes, kurios turi būti apsvarstytos siekiant teikti ITS paslaugas.

II.   TEISINĖS SISTEMOS, KURI PASIŪLYTA ITS DIEGIMUI, ANALIZĖ

| 11. | Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos yra dvi nuostatos, susijusios su informacijos privatumu, saugumu ir pakartotiniu naudojimu (9 konstatuojamoji dalis ir 6 straipsnis). Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 1 dalyje nustatomas reikalavimas, kad ITS veiktų laikantis duomenų apsaugos taisyklių, nustatytų, inter alia, Direktyvoje 95/46/EB ir Direktyvoje 2002/58/EB. Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 2 dalyje numatomos konkrečios duomenų apsaugos priemonės, daugiausia saugumo požiūriu: pasiūlymo 6 straipsnio 2 dalyje teigiama, jog „valstybės narės užtikrina, kad ITS duomenys ir įrašai būtų apsaugoti nuo netinkamo naudojimo, įskaitant apsaugą nuo neteisėtos prieigos, keitimo arba praradimo“. Galiausiai Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad „taikoma Direktyva 2003/98/EB“. |
| --- | --- |

11.

Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos yra dvi nuostatos, susijusios su informacijos privatumu, saugumu ir pakartotiniu naudojimu (9 konstatuojamoji dalis ir 6 straipsnis). Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 1 dalyje nustatomas reikalavimas, kad ITS veiktų laikantis duomenų apsaugos taisyklių, nustatytų, inter alia, Direktyvoje 95/46/EB ir Direktyvoje 2002/58/EB. Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 2 dalyje numatomos konkrečios duomenų apsaugos priemonės, daugiausia saugumo požiūriu: pasiūlymo 6 straipsnio 2 dalyje teigiama, jog „valstybės narės užtikrina, kad ITS duomenys ir įrašai būtų apsaugoti nuo netinkamo naudojimo, įskaitant apsaugą nuo neteisėtos prieigos, keitimo arba praradimo“. Galiausiai Komisijos pasiūlymo 6 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad „taikoma Direktyva 2003/98/EB“.

| 12. | Europos Parlamentas per pirmąjį svarstymą pasiūlė 6 straipsnio pakeitimų. 6 straipsnio 1 dalyje įrašytos trys naujos pastraipos, susijusios su anoniminių duomenų naudojimu atitinkamais atvejais, neskelbtinų duomenų tvarkymu tik duomenų subjektui sutikus, prieš tai reikiamai jį informavus, ir užtikrinimu, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tik tais atvejais, kai tai „būtina siekiant suteikti galimybę pasinaudoti ITS prietaika ir (arba) paslauga“. Be to, 6 straipsnio 2 dalis pakeista įrašant, kad ITS duomenys ir įrašai „gali būti naudojami tik šioje direktyvoje nurodytais tikslais“. |
| --- | --- |

12.

Europos Parlamentas per pirmąjį svarstymą pasiūlė 6 straipsnio pakeitimų. 6 straipsnio 1 dalyje įrašytos trys naujos pastraipos, susijusios su anoniminių duomenų naudojimu atitinkamais atvejais, neskelbtinų duomenų tvarkymu tik duomenų subjektui sutikus, prieš tai reikiamai jį informavus, ir užtikrinimu, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tik tais atvejais, kai tai „būtina siekiant suteikti galimybę pasinaudoti ITS prietaika ir (arba) paslauga“. Be to, 6 straipsnio 2 dalis pakeista įrašant, kad ITS duomenys ir įrašai „gali būti naudojami tik šioje direktyvoje nurodytais tikslais“.

| 13. | EDAPP palankiai vertina tai, kad rengiant pasiūlymą buvo atsižvelgta į duomenų apsaugą ir kad jos laikymąsi pasiūlyta laikyti bendra sąlyga diegiant ITS Europoje. EDAPP pripažįsta, kad būtina nuosekliai suderinti duomenų tvarkymą ES lygiu užtikrinant, kad ITS prietaikos ir paslaugos galėtų veikti visoje Europoje. |
| --- | --- |

13.

EDAPP palankiai vertina tai, kad rengiant pasiūlymą buvo atsižvelgta į duomenų apsaugą ir kad jos laikymąsi pasiūlyta laikyti bendra sąlyga diegiant ITS Europoje. EDAPP pripažįsta, kad būtina nuosekliai suderinti duomenų tvarkymą ES lygiu užtikrinant, kad ITS prietaikos ir paslaugos galėtų veikti visoje Europoje.

| 14. | Tačiau EDAPP atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta teisinė sistema yra pernelyg plati ir bendra, kad ja remiantis būtų galima išspręsti rūpimus su privatumu ir duomenų apsauga susijusius klausimus, kylančius valstybėse narėse diegiant ITS. Neaišku, kuriais atvejais teikiant ITS paslaugas reikės rinkti ir tvarkyti asmens duomenis, kuriais konkrečiais tikslais reikės tvarkyti asmens duomenis ir kokiu teisiniu pagrindu grindžiamas toks tvarkymas. Be to, diegiant ITS naudojantis buvimo vietos nustatymo technologijomis iškyla pavojus, kad šios paslaugos bus nepageidaujamos privatumo požiūriu, jeigu su jomis bus susijęs asmens duomenų rinkimas ir keitimasis tokiais duomenimis. Taip pat pasiūlyme aiškiai nenustatomos įvairių operatorių, susijusių su ITS diegimo grandine, funkcijos ir atsakomybė; todėl sunku įsivaizduoti, kurie operatoriai bus duomenų valdytojai, t. y. atsakingi (13) už asmens duomenų apsaugos reikalavimų laikymąsi. ITS operatoriams iškils didelių problemų, jeigu teisės akte šie klausimai nebus paaiškinti, kadangi galiausiai jie bus atsakingi už pasiūlytoje direktyvoje nustatytų priemonių taikymą. |
| --- | --- |

14.

Tačiau EDAPP atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta teisinė sistema yra pernelyg plati ir bendra, kad ja remiantis būtų galima išspręsti rūpimus su privatumu ir duomenų apsauga susijusius klausimus, kylančius valstybėse narėse diegiant ITS. Neaišku, kuriais atvejais teikiant ITS paslaugas reikės rinkti ir tvarkyti asmens duomenis, kuriais konkrečiais tikslais reikės tvarkyti asmens duomenis ir kokiu teisiniu pagrindu grindžiamas toks tvarkymas. Be to, diegiant ITS naudojantis buvimo vietos nustatymo technologijomis iškyla pavojus, kad šios paslaugos bus nepageidaujamos privatumo požiūriu, jeigu su jomis bus susijęs asmens duomenų rinkimas ir keitimasis tokiais duomenimis. Taip pat pasiūlyme aiškiai nenustatomos įvairių operatorių, susijusių su ITS diegimo grandine, funkcijos ir atsakomybė; todėl sunku įsivaizduoti, kurie operatoriai bus duomenų valdytojai, t. y. atsakingi (13) už asmens duomenų apsaugos reikalavimų laikymąsi. ITS operatoriams iškils didelių problemų, jeigu teisės akte šie klausimai nebus paaiškinti, kadangi galiausiai jie bus atsakingi už pasiūlytoje direktyvoje nustatytų priemonių taikymą.

| 15. | Todėl esama pavojaus, kad dėl nepakankamai aiškios pasiūlytos teisinės sistemos ITS Europoje bus diegiamos skirtingais būdais ir todėl, užuot sumažinus skirtumus valstybėse narėse, kils daug neaiškumų, susiskaldymo ir nenuoseklumų, kuriuos nulems skirtingas duomenų apsaugos lygis Europoje. Dėl to taip pat gali būti nepakankamai laikomasi svarbiausių duomenų apsaugos priemonių. EDAPP pabrėžia, kad būtina toliau derinti šiuos klausimus ES lygiu. EDAPP pasiūlys padaryti pasiūlytos teisinės sistemos pakeitimų duomenų apsaugos požiūriu. Jis primygtinai rekomenduoja, kad Parlamentas ir Taryba į pasiūlymą įtrauktų pasiūlytus pakeitimus ir, esant galimybei, papildomas nuostatas, kuriomis būtų paaiškinti likę neišspręsti klausimai (pavyzdžiui, ITS srityje veikiančių subjektų apibrėžtis ir atsakomybė, suderintų sutarčių ITS paslaugoms teikti rengimas ir t. t.). Be to, jis pabrėžia, kad valstybės narės taip pat bus atsakingos už direktyvos įgyvendinimą reikiamu būdu, kad operatoriai galėtų parengti sistemas ir paslaugas, kuriomis būtų užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis visoje Europoje. |
| --- | --- |

15.

Todėl esama pavojaus, kad dėl nepakankamai aiškios pasiūlytos teisinės sistemos ITS Europoje bus diegiamos skirtingais būdais ir todėl, užuot sumažinus skirtumus valstybėse narėse, kils daug neaiškumų, susiskaldymo ir nenuoseklumų, kuriuos nulems skirtingas duomenų apsaugos lygis Europoje. Dėl to taip pat gali būti nepakankamai laikomasi svarbiausių duomenų apsaugos priemonių. EDAPP pabrėžia, kad būtina toliau derinti šiuos klausimus ES lygiu. EDAPP pasiūlys padaryti pasiūlytos teisinės sistemos pakeitimų duomenų apsaugos požiūriu. Jis primygtinai rekomenduoja, kad Parlamentas ir Taryba į pasiūlymą įtrauktų pasiūlytus pakeitimus ir, esant galimybei, papildomas nuostatas, kuriomis būtų paaiškinti likę neišspręsti klausimai (pavyzdžiui, ITS srityje veikiančių subjektų apibrėžtis ir atsakomybė, suderintų sutarčių ITS paslaugoms teikti rengimas ir t. t.). Be to, jis pabrėžia, kad valstybės narės taip pat bus atsakingos už direktyvos įgyvendinimą reikiamu būdu, kad operatoriai galėtų parengti sistemas ir paslaugas, kuriomis būtų užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis visoje Europoje.

II.1.   Duomenų tvarkymo veikla turi būti grindžiama tinkamu teisiniu pagrindu

| 16. | Neaišku, kada, transporto priemonėje integravus ITS įrangą, prasidės asmens duomenų tvarkymas ir kokiu teisiniu pagrindu jis bus atliekamas. Tvarkydami duomenis operatoriai gali remtis įvairiais teisiniais pagrindais, inter alia, aiškiu naudotojų sutikimu, sutartimi ar teisiniu įsipareigojimu, kuriuos nurodo duomenų valdytojas. Būtina suderinti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis bus atliekamas duomenų tvarkymas naudojant ITS, siekiant užtikrinti, kad sistemos veiktų visoje Europoje ir kad naudotojai nenukentėtų dėl to, jog duomenys kiekvienoje ES valstybėje tvarkomi skirtingai. |
| --- | --- |

16.

Neaišku, kada, transporto priemonėje integravus ITS įrangą, prasidės asmens duomenų tvarkymas ir kokiu teisiniu pagrindu jis bus atliekamas. Tvarkydami duomenis operatoriai gali remtis įvairiais teisiniais pagrindais, inter alia, aiškiu naudotojų sutikimu, sutartimi ar teisiniu įsipareigojimu, kuriuos nurodo duomenų valdytojas. Būtina suderinti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis bus atliekamas duomenų tvarkymas naudojant ITS, siekiant užtikrinti, kad sistemos veiktų visoje Europoje ir kad naudotojai nenukentėtų dėl to, jog duomenys kiekvienoje ES valstybėje tvarkomi skirtingai.

| 17. | Tam tikrais atvejais ITS sistemos transporto priemonėse bus integruojamos iš karto. Visų pirma bus integruojamos saugą ir saugumą užtikrinančios ITS, kurios remiantis pasiūlymu turi būti montuojamos transporto priemonėse. Tačiau pasiūlyme nepateikta sąvokos „saugą ir saugumą užtikrinančios ITS“ apibrėžtis, todėl reikėtų patikslinti, kokios konkrečios ITS prietaikos ir sistemos turi būti montuojamos transporto priemonėse. Be to, reikėtų aiškiai nustatyti, ar prietaisą naudotojai aktyvuos ir naudos savanoriškai, ar tai bus privaloma. Sprendimą tvarkyti duomenis privalomai reikėtų priimti tik siekiant konkrečių tikslų atsižvelgiant į įtikinamas pateisinančias aplinkybes (pvz., tinkamą sekimą krovinio valdymo tikslu) ir laikantis tinkamų apsaugos sąlygų, susijusių su asmens duomenų tvarkymu. Jei ITS naudojimas būtų savanoriškas, reikėtų įgyvendinti tinkamas apsaugos sąlygas, kad nebūtų laikoma, jog naudotojai sutiko naudoti sistemą vien tuo pagrindu, kad ji yra transporto priemonėje. |
| --- | --- |

17.

Tam tikrais atvejais ITS sistemos transporto priemonėse bus integruojamos iš karto. Visų pirma bus integruojamos saugą ir saugumą užtikrinančios ITS, kurios remiantis pasiūlymu turi būti montuojamos transporto priemonėse. Tačiau pasiūlyme nepateikta sąvokos „saugą ir saugumą užtikrinančios ITS“ apibrėžtis, todėl reikėtų patikslinti, kokios konkrečios ITS prietaikos ir sistemos turi būti montuojamos transporto priemonėse. Be to, reikėtų aiškiai nustatyti, ar prietaisą naudotojai aktyvuos ir naudos savanoriškai, ar tai bus privaloma. Sprendimą tvarkyti duomenis privalomai reikėtų priimti tik siekiant konkrečių tikslų atsižvelgiant į įtikinamas pateisinančias aplinkybes (pvz., tinkamą sekimą krovinio valdymo tikslu) ir laikantis tinkamų apsaugos sąlygų, susijusių su asmens duomenų tvarkymu. Jei ITS naudojimas būtų savanoriškas, reikėtų įgyvendinti tinkamas apsaugos sąlygas, kad nebūtų laikoma, jog naudotojai sutiko naudoti sistemą vien tuo pagrindu, kad ji yra transporto priemonėje.

| 18. | EDAPP pritaria tam, kad ITS paslaugos būtų teikiamos savanoriškai. Tai reiškia, kad naudotojai privalo turėti galimybę laisvai pareikšti sutikimą dėl sistemos naudojimo ir konkrečių tikslų, kuriais ji bus naudojama. Kai teikiama paslauga grindžiama buvimo vietos nustatymo duomenimis, tinkama informacija turi būti pateikta naudotojui (visų pirma pagal Direktyvos 2002/58/EB 9 straipsnį), kuris privalo turėti galimybę atšaukti savo sutikimą. Praktiškai tam reikia įdiegti paprastą prietaiso ir (arba) funkcijos išjungimo būdą, nenustatant techninio ar finansinio apribojimo (14), jei naudotojas nebesutinka naudoti sistemos ir (arba) konkrečios funkcijos. Reikėtų įgyvendinti papildomas apsaugos priemones, kad atsisakę naudotis paslauga naudotojai nebūtų diskriminuojami. |
| --- | --- |

18.

EDAPP pritaria tam, kad ITS paslaugos būtų teikiamos savanoriškai. Tai reiškia, kad naudotojai privalo turėti galimybę laisvai pareikšti sutikimą dėl sistemos naudojimo ir konkrečių tikslų, kuriais ji bus naudojama. Kai teikiama paslauga grindžiama buvimo vietos nustatymo duomenimis, tinkama informacija turi būti pateikta naudotojui (visų pirma pagal Direktyvos 2002/58/EB 9 straipsnį), kuris privalo turėti galimybę atšaukti savo sutikimą. Praktiškai tam reikia įdiegti paprastą prietaiso ir (arba) funkcijos išjungimo būdą, nenustatant techninio ar finansinio apribojimo (14), jei naudotojas nebesutinka naudoti sistemos ir (arba) konkrečios funkcijos. Reikėtų įgyvendinti papildomas apsaugos priemones, kad atsisakę naudotis paslauga naudotojai nebūtų diskriminuojami.

| 19. | Tais atvejais, kai tam tikra duomenų tvarkymo veikla yra privaloma, o kitai turi būti gautas naudotojo sutikimas, turi būti užtikrintas įvairių atliekamų duomenų tvarkymo operacijų skaidrumas teikiant atitinkamą informaciją naudotojams apie kiekvieno konkretaus tvarkymo atvejo privalomą ir (arba) savanorišką pobūdį bei tokio tvarkymo sritį. Be to, bus būtina įgyvendinti tinkamas saugumo užtikrinimo priemones, kad duomenys nebūtų renkami ir tvarkomi nesilaikant srities, kuri yra teisiškai apibrėžta ir (arba) dėl kurios savanoriškai duotas sutikimas, ribų. |
| --- | --- |

19.

Tais atvejais, kai tam tikra duomenų tvarkymo veikla yra privaloma, o kitai turi būti gautas naudotojo sutikimas, turi būti užtikrintas įvairių atliekamų duomenų tvarkymo operacijų skaidrumas teikiant atitinkamą informaciją naudotojams apie kiekvieno konkretaus tvarkymo atvejo privalomą ir (arba) savanorišką pobūdį bei tokio tvarkymo sritį. Be to, bus būtina įgyvendinti tinkamas saugumo užtikrinimo priemones, kad duomenys nebūtų renkami ir tvarkomi nesilaikant srities, kuri yra teisiškai apibrėžta ir (arba) dėl kurios savanoriškai duotas sutikimas, ribų.

| 20. | Atsižvelgdamas į ITS paslaugų transnacionalinį poveikį, EDAPP taip pat rekomenduoja parengti visos Europos standartines sutartis, siekiant užtikrinti, kad teikiant paslaugas per ITS būtų taikomos tos pačios duomenų apsaugos sąlygos visoje Europoje ir kad visų pirma naudotojams būtų pateikiama pakankamai aiški informacija apie naudojamas funkcijas, konkrečių technologijų naudojimo poveikį jų duomenų apsaugai ir kaip jie gali pasinaudoti savo teisėmis. Įvedus naujų funkcijų, paslaugų teikėjai turėtų imtis papildomų veiksmų, kad naudotojams būtų pateikta aiški ir konkreti informacija apie tas papildomas funkcijas ir kad būtų gautas jų tinkamas sutikimas naudoti naujas funkcijas. |
| --- | --- |

20.

Atsižvelgdamas į ITS paslaugų transnacionalinį poveikį, EDAPP taip pat rekomenduoja parengti visos Europos standartines sutartis, siekiant užtikrinti, kad teikiant paslaugas per ITS būtų taikomos tos pačios duomenų apsaugos sąlygos visoje Europoje ir kad visų pirma naudotojams būtų pateikiama pakankamai aiški informacija apie naudojamas funkcijas, konkrečių technologijų naudojimo poveikį jų duomenų apsaugai ir kaip jie gali pasinaudoti savo teisėmis. Įvedus naujų funkcijų, paslaugų teikėjai turėtų imtis papildomų veiksmų, kad naudotojams būtų pateikta aiški ir konkreti informacija apie tas papildomas funkcijas ir kad būtų gautas jų tinkamas sutikimas naudoti naujas funkcijas.

II.2.   Duomenų tvarkymo tikslai ir sąlygos turi būti geriau apibrėžti

| 21. | EDAPP pažymi, kad pasiūlyme tiksliai neapibrėžtos konkrečios paslaugos ir tikslai, kuriais ITS prietaikos galėtų būti naudojamos, taigi jie nėra išsamūs. Tai suteikia praktinių lankstumo galimybių, tačiau reiškia, kad neišspręsti privatumo ir duomenų apsaugos klausimai, kuriuos Komisija įvardijo kaip vieną iš pagrindinių skatinimo diegti ITS kliūčių (žr. 10 punktą), gali likti neišspręsti ir galėtų trukdyti subalansuotai įgyvendinti siūlomas priemones. |
| --- | --- |

21.

EDAPP pažymi, kad pasiūlyme tiksliai neapibrėžtos konkrečios paslaugos ir tikslai, kuriais ITS prietaikos galėtų būti naudojamos, taigi jie nėra išsamūs. Tai suteikia praktinių lankstumo galimybių, tačiau reiškia, kad neišspręsti privatumo ir duomenų apsaugos klausimai, kuriuos Komisija įvardijo kaip vieną iš pagrindinių skatinimo diegti ITS kliūčių (žr. 10 punktą), gali likti neišspręsti ir galėtų trukdyti subalansuotai įgyvendinti siūlomas priemones.

| 22. | EDAPP pabrėžia, kad ypač svarbu duomenų tvarkymo operacijas, skirtas konkrečioms ITS paslaugoms teikti, atlikti ne tik remiantis tinkamu teisiniu pagrindu, bet ir jas atlikti nurodytais, aiškiais ir teisėtais tikslais, bei kad numatytas duomenų tvarkymas būtų tiems tikslams proporcingas ir būtinas (Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnis). Todėl reikėtų svarstyti galimybę, ar nereikėtų ES lygiu kitais teisės aktais reglamentuoti konkrečius ITS naudojimo atvejus siekiant nustatyti suderintą ir tinkamą vykdytinos duomenų tvarkymo veiklos teisinį pagrindą bei siekiant išvengti ITS paslaugų diegimo valstybėse narėse neatitikimų. |
| --- | --- |

22.

EDAPP pabrėžia, kad ypač svarbu duomenų tvarkymo operacijas, skirtas konkrečioms ITS paslaugoms teikti, atlikti ne tik remiantis tinkamu teisiniu pagrindu, bet ir jas atlikti nurodytais, aiškiais ir teisėtais tikslais, bei kad numatytas duomenų tvarkymas būtų tiems tikslams proporcingas ir būtinas (Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnis). Todėl reikėtų svarstyti galimybę, ar nereikėtų ES lygiu kitais teisės aktais reglamentuoti konkrečius ITS naudojimo atvejus siekiant nustatyti suderintą ir tinkamą vykdytinos duomenų tvarkymo veiklos teisinį pagrindą bei siekiant išvengti ITS paslaugų diegimo valstybėse narėse neatitikimų.

| 23. | Siūlomoje sistemoje kol kas nenumatytas sprendimas dėl duomenų tvarkymo sąlygų ir duomenų keitimosi ITS naudojimo tikslu. Sprendimas dėl daugelio techninių parametrų, kurių pasirinkimas turės įvairios įtakos privatumui ir duomenų apsaugai, bus priimtas tik vėliau taikant komiteto procedūrą. Atsižvelgiant į tai, kad privatumo ir duomenų apsaugos – Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsniu bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniais saugomų pagrindinių teisių – atžvilgiu užtikrinama ypatinga apsauga, galima kelti klausimą, ar duomenų apsaugos operacijų sąvokos apibrėžimas turėtų būti nustatomas taikant komiteto procedūrą ir kokiu mastu. |
| --- | --- |

23.

Siūlomoje sistemoje kol kas nenumatytas sprendimas dėl duomenų tvarkymo sąlygų ir duomenų keitimosi ITS naudojimo tikslu. Sprendimas dėl daugelio techninių parametrų, kurių pasirinkimas turės įvairios įtakos privatumui ir duomenų apsaugai, bus priimtas tik vėliau taikant komiteto procedūrą. Atsižvelgiant į tai, kad privatumo ir duomenų apsaugos – Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsniu bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniais saugomų pagrindinių teisių – atžvilgiu užtikrinama ypatinga apsauga, galima kelti klausimą, ar duomenų apsaugos operacijų sąvokos apibrėžimas turėtų būti nustatomas taikant komiteto procedūrą ir kokiu mastu.

| 24. | Demokratinėje visuomenėje sprendimai dėl esminių principų ir sąlygų, turinčių įtakos pagrindinėms teisėms, turėtų būti priimami taikant visapusišką teisėkūros procedūrą, apimančią tinkamus patikrinimus ir proporcijas. Šiuo atveju tai reiškia, kad sprendimai, turintys svarbios įtakos asmenų privatumui ir duomenų apsaugai, pavyzdžiui, susiję su privalomo duomenų tvarkymo veiklos tikslais ir sąlygomis bei ITS diegimo naujose srityse sąlygų apibrėžimu, turėtų būti priimami ne taikant komiteto procedūrą, o juos turėtų priimti Europos Parlamentas ir Taryba. |
| --- | --- |

24.

Demokratinėje visuomenėje sprendimai dėl esminių principų ir sąlygų, turinčių įtakos pagrindinėms teisėms, turėtų būti priimami taikant visapusišką teisėkūros procedūrą, apimančią tinkamus patikrinimus ir proporcijas. Šiuo atveju tai reiškia, kad sprendimai, turintys svarbios įtakos asmenų privatumui ir duomenų apsaugai, pavyzdžiui, susiję su privalomo duomenų tvarkymo veiklos tikslais ir sąlygomis bei ITS diegimo naujose srityse sąlygų apibrėžimu, turėtų būti priimami ne taikant komiteto procedūrą, o juos turėtų priimti Europos Parlamentas ir Taryba.

| 25. | Šiuo požiūriu EDAPP primygtinai rekomenduoja, kad pagal pasiūlymo 8 straipsnį sukurto komiteto darbe bei būsimuose ITS diegimo veiksmuose atitinkamais atvejais dalyvautų 29 straipsnio darbo grupė ir EDAPP, konsultacijas surengiant pakankamai iš anksto prieš parengiant atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

25.

Šiuo požiūriu EDAPP primygtinai rekomenduoja, kad pagal pasiūlymo 8 straipsnį sukurto komiteto darbe bei būsimuose ITS diegimo veiksmuose atitinkamais atvejais dalyvautų 29 straipsnio darbo grupė ir EDAPP, konsultacijas surengiant pakankamai iš anksto prieš parengiant atitinkamas priemones.

| 26. | Be to, EDAPP atkreipia dėmesį į Europos Parlamento priimtus pasiūlymo 6 straipsnio pakeitimus. EDAPP pirmiausia pažymi, kad nors pakeitimas dėl skatinimo atitinkamais atvejais naudoti anoniminius duomenis iš esmės yra labai sveikintinas, juo nebus išspręstos visos duomenų apsaugos problemos, kadangi daug duomenų, kurie renkami ir kuriais keičiamasi per ITS, gali būti priskiriami asmens duomenims. Tam, kad asmens duomenys būtų tvarkomi anonimiškai, nė vienas asmuo jokiu duomenų tvarkymo etapu neturi turėti galimybės – atsižvelgiant į visas priemones, kurias tikėtinai pagrįstai naudoja duomenų valdytojas arba bet kuris kitas asmuo – susieti tų duomenų su duomenimis apie asmenį, kurio tapatybė nustatyta; priešingu atveju tokie duomenys yra asmens duomenys, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB (15) 2 straipsnio a punkte. Be to, remdamasis Europos Parlamento pasiūlytais pakeitimais, EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 6 straipsnį iš dalies pakeisti taip:






  — | Vertinimas, ar asmens duomenų tvarkymas būtinas naudojant ITS, turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į teisėtus ir konkrečius tikslus, kuriais duomenys tvarkomi (remiantis Direktyvos 95/46/EB 6 ir 7 straipsniais). Todėl ITS prietaikos veikimas (16) savaime negali būti duomenų tvarkymą pagrindžiantis teisėtas tikslas, kadangi prietaika yra tik duomenų rinkimo ir keitimosi jais priemonė, kurios naudojimas turėtų būti būtinai nukreiptas į konkretų tikslą. |
| --- | --- | --- |

26.

Be to, EDAPP atkreipia dėmesį į Europos Parlamento priimtus pasiūlymo 6 straipsnio pakeitimus. EDAPP pirmiausia pažymi, kad nors pakeitimas dėl skatinimo atitinkamais atvejais naudoti anoniminius duomenis iš esmės yra labai sveikintinas, juo nebus išspręstos visos duomenų apsaugos problemos, kadangi daug duomenų, kurie renkami ir kuriais keičiamasi per ITS, gali būti priskiriami asmens duomenims. Tam, kad asmens duomenys būtų tvarkomi anonimiškai, nė vienas asmuo jokiu duomenų tvarkymo etapu neturi turėti galimybės – atsižvelgiant į visas priemones, kurias tikėtinai pagrįstai naudoja duomenų valdytojas arba bet kuris kitas asmuo – susieti tų duomenų su duomenimis apie asmenį, kurio tapatybė nustatyta; priešingu atveju tokie duomenys yra asmens duomenys, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB (15) 2 straipsnio a punkte. Be to, remdamasis Europos Parlamento pasiūlytais pakeitimais, EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 6 straipsnį iš dalies pakeisti taip:

—

Vertinimas, ar asmens duomenų tvarkymas būtinas naudojant ITS, turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į teisėtus ir konkrečius tikslus, kuriais duomenys tvarkomi (remiantis Direktyvos 95/46/EB 6 ir 7 straipsniais). Todėl ITS prietaikos veikimas (16) savaime negali būti duomenų tvarkymą pagrindžiantis teisėtas tikslas, kadangi prietaika yra tik duomenų rinkimo ir keitimosi jais priemonė, kurios naudojimas turėtų būti būtinai nukreiptas į konkretų tikslą.

| — | Pakeitime (17) dėl draudimo naudoti ITS duomenis ir įrašus „kitais tikslais nei nurodytieji šioje direktyvoje“ nenumatomos pakankamos garantijos, visų pirma, direktyvoje nėra aiškiai ir išsamiai išdėstyti konkretūs ITS naudojimo tikslai ir paslaugos, kurias teikiant bus naudojamos ITS. Atsižvelgiant į tai, kad įvairi duomenų tvarkymo veikla bus vykdoma per ITS labai įvairiais tikslais, reikėtų užtikrinti, kad tvarkymo proceso metu vienu konkrečiu tikslu surinkti duomenys nebūtų naudojami kitais nesuderinamais tikslais, kaip numatyta Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Todėl EDAPP rekomenduoja 6 straipsnio 2 dalį dar iš dalies pakeisti siekiant užtikrinti, kad ITS duomenys ir įrašai nebūtų naudojami „kitais tikslais, nei tie, kuriais jie buvo surinkti su tais tikslais nesuderinamu būdu“. |
| --- | --- |

—

Pakeitime (17) dėl draudimo naudoti ITS duomenis ir įrašus „kitais tikslais nei nurodytieji šioje direktyvoje“ nenumatomos pakankamos garantijos, visų pirma, direktyvoje nėra aiškiai ir išsamiai išdėstyti konkretūs ITS naudojimo tikslai ir paslaugos, kurias teikiant bus naudojamos ITS. Atsižvelgiant į tai, kad įvairi duomenų tvarkymo veikla bus vykdoma per ITS labai įvairiais tikslais, reikėtų užtikrinti, kad tvarkymo proceso metu vienu konkrečiu tikslu surinkti duomenys nebūtų naudojami kitais nesuderinamais tikslais, kaip numatyta Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Todėl EDAPP rekomenduoja 6 straipsnio 2 dalį dar iš dalies pakeisti siekiant užtikrinti, kad ITS duomenys ir įrašai nebūtų naudojami „kitais tikslais, nei tie, kuriais jie buvo surinkti su tais tikslais nesuderinamu būdu“.

III.   DUOMENŲ APSAUGA INTELEKTINĖSE TRANSPORTO SISTEMOSE

| 27. | Itin svarbu aiškiai apibrėžti įvairių su ITS susijusių subjektų vaidmenis, siekiant nustatyti, kam teks atsakomybė užtikrinti, kad sistemos tinkamai veiktų duomenų apsaugos požiūriu. Todėl reikėtų patikslinti, kas turėtų būti atsakingas už prietaikų ir sistemų, kurių projektas bus nustatytas taikant komiteto procedūrą, įgyvendinimą ir kas subjektų grandinėje yra atsakingas už duomenų tvarkymo atitiktį duomenų apsaugos teisės aktams (t. y. duomenų valdytojai). EDAPP toliau atkreips dėmesį į kai kurias privatumo ir duomenų apsaugos problemas, kurias reikėtų spręsti taikant komiteto procedūrą ir kurias turėtų spręsti duomenų valdytojai, projektuodami prietaikas ir sistemų struktūrą. Be to, jis nurodys kai kuriuos duomenų apsaugos klausimus, kuriuos ITS paslaugų teikimo srityje turi spręsti teisės aktų leidėjas ir duomenų valdytojai. |
| --- | --- |

27.

Itin svarbu aiškiai apibrėžti įvairių su ITS susijusių subjektų vaidmenis, siekiant nustatyti, kam teks atsakomybė užtikrinti, kad sistemos tinkamai veiktų duomenų apsaugos požiūriu. Todėl reikėtų patikslinti, kas turėtų būti atsakingas už prietaikų ir sistemų, kurių projektas bus nustatytas taikant komiteto procedūrą, įgyvendinimą ir kas subjektų grandinėje yra atsakingas už duomenų tvarkymo atitiktį duomenų apsaugos teisės aktams (t. y. duomenų valdytojai). EDAPP toliau atkreips dėmesį į kai kurias privatumo ir duomenų apsaugos problemas, kurias reikėtų spręsti taikant komiteto procedūrą ir kurias turėtų spręsti duomenų valdytojai, projektuodami prietaikas ir sistemų struktūrą. Be to, jis nurodys kai kuriuos duomenų apsaugos klausimus, kuriuos ITS paslaugų teikimo srityje turi spręsti teisės aktų leidėjas ir duomenų valdytojai.

III.1.   „Į privatumą atsižvelgta projektuojant“

| 28. | Tinkamas Direktyvoje 95/46/EB išdėstytų duomenų apsaugos principų taikymas yra pagrindinė sėkmingo ITS įdiegimo Bendrijoje sąlyga. Šie principai turi įtakos sistemų struktūros ir prietaikų projektavimui. EDAPP rekomenduoja jau ankstyvame ITS projektavimo etape laikytis principo „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ siekiant apibrėžti prietaikų ir sistemų struktūrą, veikimą ir valdymą. Šis požiūris ypač pabrėžtas Direktyvos 1999/5/EB (18) nuostatomis, susijusiomis su radijo ryšio ir telekomunikacijų galinių įrenginių projektavimu. |
| --- | --- |

28.

Tinkamas Direktyvoje 95/46/EB išdėstytų duomenų apsaugos principų taikymas yra pagrindinė sėkmingo ITS įdiegimo Bendrijoje sąlyga. Šie principai turi įtakos sistemų struktūros ir prietaikų projektavimui. EDAPP rekomenduoja jau ankstyvame ITS projektavimo etape laikytis principo „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ siekiant apibrėžti prietaikų ir sistemų struktūrą, veikimą ir valdymą. Šis požiūris ypač pabrėžtas Direktyvos 1999/5/EB (18) nuostatomis, susijusiomis su radijo ryšio ir telekomunikacijų galinių įrenginių projektavimu.

| 29. | ITS prietaikos ir sistemos bus projektuojamos keliais etapais, tai darys įvairūs subjektai, kurie visi turėtų paisyti privatumo ir duomenų apsaugos. Pirmiausia Komisijai ir ITS komitetui teks konkreti atsakomybė taikant komiteto procedūrą apibrėžti priemones, standartizacijos iniciatyvas, procedūras ir geriausią praktiką principui „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ skatinti. |
| --- | --- |

29.

ITS prietaikos ir sistemos bus projektuojamos keliais etapais, tai darys įvairūs subjektai, kurie visi turėtų paisyti privatumo ir duomenų apsaugos. Pirmiausia Komisijai ir ITS komitetui teks konkreti atsakomybė taikant komiteto procedūrą apibrėžti priemones, standartizacijos iniciatyvas, procedūras ir geriausią praktiką principui „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ skatinti.

| 30. | Taikyti principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ turėtų būti skatinama visais procesų etapais ir visų formų procesuose:






  — | organizaciniu lygiu į privatumą turėtų būti atsižvelgiama apibrėžiant reikiamas keitimosi duomenimis tarp visų atitinkamų keitimosi taškų procedūras, o tai gali turėti tiesioginės įtakos keitimosi tipui ir duomenų, kuriais keičiamasi, rūšims, |
| --- | --- | --- |

30.

Taikyti principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ turėtų būti skatinama visais procesų etapais ir visų formų procesuose:

—

organizaciniu lygiu į privatumą turėtų būti atsižvelgiama apibrėžiant reikiamas keitimosi duomenimis tarp visų atitinkamų keitimosi taškų procedūras, o tai gali turėti tiesioginės įtakos keitimosi tipui ir duomenų, kuriais keičiamasi, rūšims,

| — | privatumo ir saugumo reikalavimus reikėtų numatyti standartuose, geriausios praktikos pavyzdžiuose, techninėse specifikacijose ir sistemose, |
| --- | --- |

—

privatumo ir saugumo reikalavimus reikėtų numatyti standartuose, geriausios praktikos pavyzdžiuose, techninėse specifikacijose ir sistemose,

| — | techniniu lygiu EDAPP rekomenduoja parengti, pavyzdžiui, taikant komiteto procedūrą, geriausius turimus metodus (19) (GTM) privatumui, duomenų apsaugai ir saugumui užtikrinti konkrečiuose sektoriuose ir (arba) konkrečiais tikslais; šiuose metoduose būtų apibrėžti įvairūs saugumo parametrai, kurie privalo būti įgyvendinti per visą sistemos gyvavimo ciklą, siekiant užtikrinti atitiktį ES reglamentavimo sistemai. |
| --- | --- |

—

techniniu lygiu EDAPP rekomenduoja parengti, pavyzdžiui, taikant komiteto procedūrą, geriausius turimus metodus (19) (GTM) privatumui, duomenų apsaugai ir saugumui užtikrinti konkrečiuose sektoriuose ir (arba) konkrečiais tikslais; šiuose metoduose būtų apibrėžti įvairūs saugumo parametrai, kurie privalo būti įgyvendinti per visą sistemos gyvavimo ciklą, siekiant užtikrinti atitiktį ES reglamentavimo sistemai.

| 31. | EDAPP toliau nurodo kai kuriuos klausimus, kurie turi būti konkrečiai sprendžiami projektuojant prietaikas ir sistemų struktūrą. Jie yra susiję su surinktais duomenimis, sistemų sąveika ir duomenų saugumu. |
| --- | --- |

31.

EDAPP toliau nurodo kai kuriuos klausimus, kurie turi būti konkrečiai sprendžiami projektuojant prietaikas ir sistemų struktūrą. Jie yra susiję su surinktais duomenimis, sistemų sąveika ir duomenų saugumu.

III.1.a)   Kuo mažiau duomenų ir anonimiškumas

| 32. | Remiantis Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies c punktu, gali būti renkami ir tvarkomi tik būtini ir konkrečius tikslus atitinkantys asmens duomenys. |
| --- | --- |

32.

Remiantis Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies c punktu, gali būti renkami ir tvarkomi tik būtini ir konkrečius tikslus atitinkantys asmens duomenys.

| 33. | EDAPP pabrėžia, kad siekiant išvengti masinio ir neadekvataus asmens duomenų rinkimo svarbu dar prieš projektuojant prietaikas ir sistemas nustatyti tinkamą informacijos ir duomenų, kurie turi būti tvarkomi per ITS, įslaptinimą. Todėl reikėtų atsižvelgti į:






  — | duomenų šaltinį (viešas šaltinis, telekomunikacijų tiekėjas, ITS paslaugų teikėjas, kiti operatoriai, transporto priemonė, transporto priemonės naudotojas ar kiti duomenų subjektai), |
| --- | --- | --- |

33.

EDAPP pabrėžia, kad siekiant išvengti masinio ir neadekvataus asmens duomenų rinkimo svarbu dar prieš projektuojant prietaikas ir sistemas nustatyti tinkamą informacijos ir duomenų, kurie turi būti tvarkomi per ITS, įslaptinimą. Todėl reikėtų atsižvelgti į:

—

duomenų šaltinį (viešas šaltinis, telekomunikacijų tiekėjas, ITS paslaugų teikėjas, kiti operatoriai, transporto priemonė, transporto priemonės naudotojas ar kiti duomenų subjektai),

| — | duomenų pobūdį (pvz., suvestinė informacija, anoniminiai duomenys, asmens duomenys, neskelbtini duomenys), |
| --- | --- |

—

duomenų pobūdį (pvz., suvestinė informacija, anoniminiai duomenys, asmens duomenys, neskelbtini duomenys),

| — | tikslą (-us), kuriuo (-iais) duomenys skirti naudoti, ir |
| --- | --- |

—

tikslą (-us), kuriuo (-iais) duomenys skirti naudoti, ir

| — | bendradarbiavimo sistemų atveju reikėtų patikslinti, kokie duomenys įvedami į transporto priemonę / išgaunami iš transporto priemonės, kokiais duomenimis keičiamasi su kita transporto priemone ir (arba) infrastruktūra bei tarp infrastruktūros objektų ir kokiu tikslu. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo sistemų atveju reikėtų patikslinti, kokie duomenys įvedami į transporto priemonę / išgaunami iš transporto priemonės, kokiais duomenimis keičiamasi su kita transporto priemone ir (arba) infrastruktūra bei tarp infrastruktūros objektų ir kokiu tikslu.

| 34. | Atskiros funkcijos turėtų būti rūpestingai išanalizuotos atsižvelgiant į siekiamus tikslus, kad būtų įvertinta būtinybė rinkti asmens duomenis. EDAPP pabrėžia, kad svarbu išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp duomenų subjektų pagrindinių teisių ir įvairių susijusių subjektų interesų, o tai reiškia, kad tvarkoma kuo mažiau asmens duomenų. Prietaikų ir sistemų struktūra turėtų būti suprojektuota, jeigu tik įmanoma, taip, kad būtų renkami tik tie asmens duomenys, kurių būtinai reikia nustatytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

34.

Atskiros funkcijos turėtų būti rūpestingai išanalizuotos atsižvelgiant į siekiamus tikslus, kad būtų įvertinta būtinybė rinkti asmens duomenis. EDAPP pabrėžia, kad svarbu išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp duomenų subjektų pagrindinių teisių ir įvairių susijusių subjektų interesų, o tai reiškia, kad tvarkoma kuo mažiau asmens duomenų. Prietaikų ir sistemų struktūra turėtų būti suprojektuota, jeigu tik įmanoma, taip, kad būtų renkami tik tie asmens duomenys, kurių būtinai reikia nustatytiems tikslams pasiekti.

| 35. | Jei asmens duomenų nereikia arba jų reikia tik ankstyvame duomenų tvarkymo etape, jų nereikėtų rinkti arba jie turėtų būti kuo greičiau anonimizuojami. Todėl ypač svarbu ne tik įvertinti duomenų rinkimo, bet ir jų laikymo įvairiose sistemose būtinumą. Visiems įvairiems subjektams paslaugų grandinėje turėtų būti nustatyti konkretūs asmens duomenų saugojimo terminai, kurie turėtų skirtis atsižvelgiant į duomenų rūšį ir tikslą, kuriuo jie buvo surinkti (20). Tokiu būdu, kai asmens duomenų nebereikia laikyti tam, kad būtų pasiektas tikslas, kuriuo jie buvo surinkti ar toliau tvarkomi, jie turėtų būti anonimizuoti, t. y. nebebūti susieti su asmeniu, kurio asmenybė nustatyta arba gali būti nustatyta. |
| --- | --- |

35.

Jei asmens duomenų nereikia arba jų reikia tik ankstyvame duomenų tvarkymo etape, jų nereikėtų rinkti arba jie turėtų būti kuo greičiau anonimizuojami. Todėl ypač svarbu ne tik įvertinti duomenų rinkimo, bet ir jų laikymo įvairiose sistemose būtinumą. Visiems įvairiems subjektams paslaugų grandinėje turėtų būti nustatyti konkretūs asmens duomenų saugojimo terminai, kurie turėtų skirtis atsižvelgiant į duomenų rūšį ir tikslą, kuriuo jie buvo surinkti (20). Tokiu būdu, kai asmens duomenų nebereikia laikyti tam, kad būtų pasiektas tikslas, kuriuo jie buvo surinkti ar toliau tvarkomi, jie turėtų būti anonimizuoti, t. y. nebebūti susieti su asmeniu, kurio asmenybė nustatyta arba gali būti nustatyta.

| 36. | Sistemų struktūros projektas ir keitimosi duomenimis procedūros turėtų būti palankios kuo mažesnio asmens duomenų kiekio tvarkymui. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į visus duomenų tvarkymo etapus ir visus subjektus ITS paslaugų teikimo grandinėje. Kai kuriais duomenimis galima keistis ir juos tvarkyti anonimiškai, tačiau kiti duomenys, net jei jais keičiamasi nenustatant tapatybės, gali būti susieti su duomenimis, susijusiais su asmenimis, kurių tapatybė nustatyta, ir todėl jie bus laikomi asmens duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB (21) 2 straipsnio a punkte. Atsižvelgiant į tikslus, kuriais bus naudojamos ITS, atrodo sunku užtikrinti, kad didelis per ITS surinktas duomenų kiekis būtų tvarkomas anonimiškai, kadangi konkrečiais tikslais, pavyzdžiui sąskaitų išrašymui, tam tikru metu reikės nustatyti asmens tapatybę. Todėl būtų imamasi bent jau specialių – techninių, organizacinių ir teisinių – priemonių anonimiškumui tam tikrose srityse užtikrinti. |
| --- | --- |

36.

Sistemų struktūros projektas ir keitimosi duomenimis procedūros turėtų būti palankios kuo mažesnio asmens duomenų kiekio tvarkymui. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į visus duomenų tvarkymo etapus ir visus subjektus ITS paslaugų teikimo grandinėje. Kai kuriais duomenimis galima keistis ir juos tvarkyti anonimiškai, tačiau kiti duomenys, net jei jais keičiamasi nenustatant tapatybės, gali būti susieti su duomenimis, susijusiais su asmenimis, kurių tapatybė nustatyta, ir todėl jie bus laikomi asmens duomenimis, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB (21) 2 straipsnio a punkte. Atsižvelgiant į tikslus, kuriais bus naudojamos ITS, atrodo sunku užtikrinti, kad didelis per ITS surinktas duomenų kiekis būtų tvarkomas anonimiškai, kadangi konkrečiais tikslais, pavyzdžiui sąskaitų išrašymui, tam tikru metu reikės nustatyti asmens tapatybę. Todėl būtų imamasi bent jau specialių – techninių, organizacinių ir teisinių – priemonių anonimiškumui tam tikrose srityse užtikrinti.

III.1.b)   Sąveika, duomenų kokybė ir tikslų apribojimas

| 37. | Prietaikų ir sistemų sąveikumas yra esminis sėkmingo ITS sistemų diegimo aspektas. Vykdant derinimo darbą bus nustatytos sąsajų, kurios bus integruotos į prietaikas ir sistemas, techninės specifikacijos, kad šios prietaikos ir sistemos galėtų veikti suderintai su kitomis prietaikomis, įdiegtomis į kitas transporto rūšis ir (arba) sistemas. Nors sistemų sąveika padės sklandžiau teikti daug paslaugų ir prisidės užtikrinant jų tęstinumą Europoje, jis kelia ir tam tikrų pavojų duomenų apsaugos požiūriu, pavyzdžiui, pavojų, kad duomenys bus naudojami netinkamai ar piktavališkais tikslais. Visi duomenų bazių sujungimai turėtų būti atliekami tinkamai laikantis duomenų apsaugos principų (22) ir praktinių saugumo priemonių (taip pat žr. III.1.c dalį). |
| --- | --- |

37.

Prietaikų ir sistemų sąveikumas yra esminis sėkmingo ITS sistemų diegimo aspektas. Vykdant derinimo darbą bus nustatytos sąsajų, kurios bus integruotos į prietaikas ir sistemas, techninės specifikacijos, kad šios prietaikos ir sistemos galėtų veikti suderintai su kitomis prietaikomis, įdiegtomis į kitas transporto rūšis ir (arba) sistemas. Nors sistemų sąveika padės sklandžiau teikti daug paslaugų ir prisidės užtikrinant jų tęstinumą Europoje, jis kelia ir tam tikrų pavojų duomenų apsaugos požiūriu, pavyzdžiui, pavojų, kad duomenys bus naudojami netinkamai ar piktavališkais tikslais. Visi duomenų bazių sujungimai turėtų būti atliekami tinkamai laikantis duomenų apsaugos principų (22) ir praktinių saugumo priemonių (taip pat žr. III.1.c dalį).

| 38. | Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio d punkte nurodytas duomenų kokybės principas yra ypač svarbus prietaikų ir sistemų sąveikumo srityje. Techninėmis specifikacijomis, kurios turi būti nustatytos kuriant sąsajas, turėtų būti užtikrintas duomenų, kurie bus gauti tarpusavyje sujungus prietaikas ir sistemas, tikslumas. |
| --- | --- |

38.

Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio d punkte nurodytas duomenų kokybės principas yra ypač svarbus prietaikų ir sistemų sąveikumo srityje. Techninėmis specifikacijomis, kurios turi būti nustatytos kuriant sąsajas, turėtų būti užtikrintas duomenų, kurie bus gauti tarpusavyje sujungus prietaikas ir sistemas, tikslumas.

| 39. | Atsižvelgiant į tai, kad sistemų sąveikumas palengvins duomenų bazių sujungimą ir duomenų atitikmenų nustatymą siekiant atitinkamų papildomų tikslų, EDAPP pabrėžia, kad visi sujungimai turi būti atliekami įdėmiai atsižvelgiant į tikslų ribojimo principą, išdėstytą Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Ypač svarbu, kad ITS sistemų struktūra būtų tokia, kad nebūtų įmanoma duomenų papildomai panaudoti kitais tikslais nei tikslai, dėl kurių jie buvo surinkti. Į sistemą turi būti integruotos atitinkamos saugumo priemonės, kad būtų užkirstas kelias netinkamam duomenų naudojimui, neleistinam jų atskleidimui ar prieigai prie duomenų, taip pat šalutiniam prietaisų poveikiui. Pavyzdžiui, reikėtų įdiegti pakankamas apsaugos priemones, kad nešiojamaisiais prietaisais negalėtų pasinaudoti leidimo neturinčios trečiosios šalys ir jie nebūtų panaudoti siekiant nustatyti asmenų tapatybę ar juos susekti siekiant kitų, nei numatyti sistemoje, tikslų. |
| --- | --- |

39.

Atsižvelgiant į tai, kad sistemų sąveikumas palengvins duomenų bazių sujungimą ir duomenų atitikmenų nustatymą siekiant atitinkamų papildomų tikslų, EDAPP pabrėžia, kad visi sujungimai turi būti atliekami įdėmiai atsižvelgiant į tikslų ribojimo principą, išdėstytą Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Ypač svarbu, kad ITS sistemų struktūra būtų tokia, kad nebūtų įmanoma duomenų papildomai panaudoti kitais tikslais nei tikslai, dėl kurių jie buvo surinkti. Į sistemą turi būti integruotos atitinkamos saugumo priemonės, kad būtų užkirstas kelias netinkamam duomenų naudojimui, neleistinam jų atskleidimui ar prieigai prie duomenų, taip pat šalutiniam prietaisų poveikiui. Pavyzdžiui, reikėtų įdiegti pakankamas apsaugos priemones, kad nešiojamaisiais prietaisais negalėtų pasinaudoti leidimo neturinčios trečiosios šalys ir jie nebūtų panaudoti siekiant nustatyti asmenų tapatybę ar juos susekti siekiant kitų, nei numatyti sistemoje, tikslų.

| 40. | Atsižvelgiant į tarpusavio sujungimo teisėtumą reikės įvertinti kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į per sistemas teikiamų duomenų bei duomenų, kuriais per sistemas keičiamasi, pobūdį ir tikslus, kuriais juos iš pradžių buvo pirma ketinama panaudoti. |
| --- | --- |

40.

Atsižvelgiant į tarpusavio sujungimo teisėtumą reikės įvertinti kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į per sistemas teikiamų duomenų bei duomenų, kuriais per sistemas keičiamasi, pobūdį ir tikslus, kuriais juos iš pradžių buvo pirma ketinama panaudoti.

III.1.c   Duomenų saugumas

| 41. | Asmens duomenų saugumas yra esminis ITS diegimo elementas. EDAPP palankiai vertina tai, kad saugumas yra aiškiai nurodytas veiksmų plane ir pasiūlyme dėl direktyvos. Nuostatos dėl saugumo turėtų būti numatomos taikyti ne tik ITS prietaiso funkcionavimo metu (transporto priemonėje sumontuotoje sistemoje ir susisiekimo transporto protokole), bet ir atskirai nuo prietaiso veikimo – duomenų bazėse, kurioje duomenys yra apdorojami ir (arba) saugomi. Visiems tvarkymo etapams turėtų būti nustatyti tinkami techniniai, administraciniai ir organizaciniai reikalavimai, kad būtų užtikrintas deramas saugumo lygis pagal Direktyvos 95/46/EB 16 ir 17 straipsnius (bei, kai tinkama, Direktyvos 95/46/EB 4 ir 5 straipsnius). |
| --- | --- |

41.

Asmens duomenų saugumas yra esminis ITS diegimo elementas. EDAPP palankiai vertina tai, kad saugumas yra aiškiai nurodytas veiksmų plane ir pasiūlyme dėl direktyvos. Nuostatos dėl saugumo turėtų būti numatomos taikyti ne tik ITS prietaiso funkcionavimo metu (transporto priemonėje sumontuotoje sistemoje ir susisiekimo transporto protokole), bet ir atskirai nuo prietaiso veikimo – duomenų bazėse, kurioje duomenys yra apdorojami ir (arba) saugomi. Visiems tvarkymo etapams turėtų būti nustatyti tinkami techniniai, administraciniai ir organizaciniai reikalavimai, kad būtų užtikrintas deramas saugumo lygis pagal Direktyvos 95/46/EB 16 ir 17 straipsnius (bei, kai tinkama, Direktyvos 95/46/EB 4 ir 5 straipsnius).

| 42. | Tinkamų saugumo priemonių nustatymas turėtų būti atliekamas tik atidžiai įvertinus konkrečius tikslus, kuriais ITS bus naudojamos, ir tvarkymo būdus. Šiuo požiūriu EDAPP rekomenduoja, kad poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimas būtų atliekamas atsižvelgiant į konkrečius sektorius ir (arba) naudojimo tikslus (pvz., su saugumu susijusios ITS sistemos, krovinių valdymo sistemos ir t. t.). Poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimo atlikimas ir geriausių turimų metodų privatumo ir duomenų apsaugos srityje naudojimas padės nustatyti konkrečiam atliekamam apdorojimui tinkamiausias saugumo priemones. |
| --- | --- |

42.

Tinkamų saugumo priemonių nustatymas turėtų būti atliekamas tik atidžiai įvertinus konkrečius tikslus, kuriais ITS bus naudojamos, ir tvarkymo būdus. Šiuo požiūriu EDAPP rekomenduoja, kad poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimas būtų atliekamas atsižvelgiant į konkrečius sektorius ir (arba) naudojimo tikslus (pvz., su saugumu susijusios ITS sistemos, krovinių valdymo sistemos ir t. t.). Poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimo atlikimas ir geriausių turimų metodų privatumo ir duomenų apsaugos srityje naudojimas padės nustatyti konkrečiam atliekamam apdorojimui tinkamiausias saugumo priemones.

III.2.   Papildomi duomenų apsaugos ir privatumo aspektai teikiant ITS paslaugas

| 43. | Siekiant užkirsti kelią neatitikimams diegiant ITS paslaugas, būtina ES lygiu papildomai derinti ITS paslaugų diegimo būdus. Šioje srityje EDAPP norėtų pažymėti du klausimus, kuriuos greičiausiai reikės papildomai apsvarstyti privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu:






  — | Tam, kad teikiant buvimo vietos nustatymo funkcijomis pagrįstas viešąsias ir komercines paslaugas būtų galima naudoti buvimo vietos nustatymo įrankius, reikia įgyventi papildomas apsaugos priemones. Šiuo atžvilgiu ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, ar ITS buvimo vietos nustatymu pagrįstos paslaugos yra naudojamos asmeniniais, ar darbo tikslais, ir kokį poveikį tokia sistema gali padaryti darbo tikslais transporto priemonę naudojantiems asmenims. |
| --- | --- | --- |

43.

Siekiant užkirsti kelią neatitikimams diegiant ITS paslaugas, būtina ES lygiu papildomai derinti ITS paslaugų diegimo būdus. Šioje srityje EDAPP norėtų pažymėti du klausimus, kuriuos greičiausiai reikės papildomai apsvarstyti privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu:

—

Tam, kad teikiant buvimo vietos nustatymo funkcijomis pagrįstas viešąsias ir komercines paslaugas būtų galima naudoti buvimo vietos nustatymo įrankius, reikia įgyventi papildomas apsaugos priemones. Šiuo atžvilgiu ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, ar ITS buvimo vietos nustatymu pagrįstos paslaugos yra naudojamos asmeniniais, ar darbo tikslais, ir kokį poveikį tokia sistema gali padaryti darbo tikslais transporto priemonę naudojantiems asmenims.

| — | Ypač svarbu integruotose sistemose tai, kad būtų aiškiai nustatytos diegiant ITS dalyvaujančių įvairių šalių funkcijos ir pareigos. |
| --- | --- |

—

Ypač svarbu integruotose sistemose tai, kad būtų aiškiai nustatytos diegiant ITS dalyvaujančių įvairių šalių funkcijos ir pareigos.

III.2.a   Buvimo vietos nustatymo priemonių naudojimo teikiant buvimo vietos nustatymu pagrįstas ITS paslaugas apsaugos priemonės

| 44. | ITS diegimas prisidės prie „buvimo vietos nustatymo ir sekimo“ prietaikų kūrimo ir leis diegti buvimo vietos nustatymu pagrįstas komercines ir viešąsias paslaugas. Tokios paslaugos bus paremtos tokių technologijų, kaip palydovinės navigacijos ir radijo dažninio atpažinimo žymenų (23) naudojimu. Navigacijos, buvimo vietos nustatymo ir stebėjimo sistemos yra skirtos naudoti įvairiems tikslams, pavyzdžiui, nuotoliniu būdu stebėti transporto priemones ir krovinius reiso metu (pvz., pavojingų prekių ir gyvų gyvūnų transportavimo tikslais), išrašyti transporto priemonėms sąskaitas pagal įvairius parametrus, įskaitant nuvažiuotą atstumą ir paros laiką (pvz., kelių apmokestinimas, elektroninės mokesčių už kelius rinkimo sistemos) ir vykdyti vairuotojų stebėseną nuostatų vykdymo užtikrinimo tikslais, pavyzdžiui, tikrinant vairavimo laiką (naudojant skaitmeninius tachografus) ir taikant nuobaudas (pasitelkiant elektroninį transporto priemonių identifikavimą). |
| --- | --- |

44.

ITS diegimas prisidės prie „buvimo vietos nustatymo ir sekimo“ prietaikų kūrimo ir leis diegti buvimo vietos nustatymu pagrįstas komercines ir viešąsias paslaugas. Tokios paslaugos bus paremtos tokių technologijų, kaip palydovinės navigacijos ir radijo dažninio atpažinimo žymenų (23) naudojimu. Navigacijos, buvimo vietos nustatymo ir stebėjimo sistemos yra skirtos naudoti įvairiems tikslams, pavyzdžiui, nuotoliniu būdu stebėti transporto priemones ir krovinius reiso metu (pvz., pavojingų prekių ir gyvų gyvūnų transportavimo tikslais), išrašyti transporto priemonėms sąskaitas pagal įvairius parametrus, įskaitant nuvažiuotą atstumą ir paros laiką (pvz., kelių apmokestinimas, elektroninės mokesčių už kelius rinkimo sistemos) ir vykdyti vairuotojų stebėseną nuostatų vykdymo užtikrinimo tikslais, pavyzdžiui, tikrinant vairavimo laiką (naudojant skaitmeninius tachografus) ir taikant nuobaudas (pasitelkiant elektroninį transporto priemonių identifikavimą).

| 45. | Privatumo požiūriu buvimo vietos nustatymo technologijų panaudojimas yra ypač susijęs su kišimusi į asmens erdvę, nes jis sudaro galimybes nustatyti vairuotojų buvimo vietą ir surinkti daug įvairių duomenų, susijusių su jų vairavimo įpročiais. Kaip pabrėžė 29 straipsnio darbo grupė (24), duomenų apie buvimo vietą tvarkymas yra ypač jautrus klausimas, susijęs su pagrindiniu laisvės keliauti anonimiškai klausimu, ir dėl jo būtina įgyvendinti konkrečias apsaugos priemones, kad būtų užkirstas kelias asmenų stebėjimui ir duomenų netinkamam panaudojimui. |
| --- | --- |

45.

Privatumo požiūriu buvimo vietos nustatymo technologijų panaudojimas yra ypač susijęs su kišimusi į asmens erdvę, nes jis sudaro galimybes nustatyti vairuotojų buvimo vietą ir surinkti daug įvairių duomenų, susijusių su jų vairavimo įpročiais. Kaip pabrėžė 29 straipsnio darbo grupė (24), duomenų apie buvimo vietą tvarkymas yra ypač jautrus klausimas, susijęs su pagrindiniu laisvės keliauti anonimiškai klausimu, ir dėl jo būtina įgyvendinti konkrečias apsaugos priemones, kad būtų užkirstas kelias asmenų stebėjimui ir duomenų netinkamam panaudojimui.

| 46. | EDAPP pabrėžia, kad buvimo vietos nustatymo įrankių panaudojimas turi būti teisėtas, t. y. pagrįstas tinkamais teisiniais pagrindais, turi būti taikomas aiškiai nustatytais ir teisėtais tikslais ir proporcingas siekiamų tikslų atžvilgiu. Duomenų tvarkymo teisėtumas labai priklausys nuo to, kaip ir kokiais tikslais bus naudojami buvimo vietos nustatymo įrankiai. Nuomonėje dėl eCall 29 straipsnio darbo grupė pabrėžė, kad „duomenų apsaugos atžvilgiu būtų nepriimtina, jei šie prietaisai būtų nuolatos prijungti prie ryšių tinklo, o transporto priemonės būtų nuolatos stebimos siekiant prireikus įjungti eCall įrenginius“ (25). Todėl svarbu papildomai patikslinti konkrečias sąlygas, kurioms esant bus nustatoma transporto priemonės buvimo vieta, ir šių veiksmų poveikį naudotojui. Bet kuriuo atveju buvimo vietos nustatymo prietaisų naudojimas turi būti pagrįstas teisėtu poreikiu (pvz., stebėti prekių transportavimą) ir griežtai apribotas leidžiant tik tuos veiksmus, kurie būtini tam tikslui pasiekti. Todėl svarbu tiksliai apibrėžti, kurie buvimo vietos duomenys yra renkami, kur ir kiek jie saugomi, kokiais tikslais jais keičiamasi, ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų išvengta netinkamo ar piktavališko duomenų panaudojimo. |
| --- | --- |

46.

EDAPP pabrėžia, kad buvimo vietos nustatymo įrankių panaudojimas turi būti teisėtas, t. y. pagrįstas tinkamais teisiniais pagrindais, turi būti taikomas aiškiai nustatytais ir teisėtais tikslais ir proporcingas siekiamų tikslų atžvilgiu. Duomenų tvarkymo teisėtumas labai priklausys nuo to, kaip ir kokiais tikslais bus naudojami buvimo vietos nustatymo įrankiai. Nuomonėje dėl eCall 29 straipsnio darbo grupė pabrėžė, kad „duomenų apsaugos atžvilgiu būtų nepriimtina, jei šie prietaisai būtų nuolatos prijungti prie ryšių tinklo, o transporto priemonės būtų nuolatos stebimos siekiant prireikus įjungti eCall įrenginius“ (25). Todėl svarbu papildomai patikslinti konkrečias sąlygas, kurioms esant bus nustatoma transporto priemonės buvimo vieta, ir šių veiksmų poveikį naudotojui. Bet kuriuo atveju buvimo vietos nustatymo prietaisų naudojimas turi būti pagrįstas teisėtu poreikiu (pvz., stebėti prekių transportavimą) ir griežtai apribotas leidžiant tik tuos veiksmus, kurie būtini tam tikslui pasiekti. Todėl svarbu tiksliai apibrėžti, kurie buvimo vietos duomenys yra renkami, kur ir kiek jie saugomi, kokiais tikslais jais keičiamasi, ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų išvengta netinkamo ar piktavališko duomenų panaudojimo.

| 47. | Be to, buvimo vietos nustatymo duomenų, susijusių su viešųjų ryšių tinklų arba viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų naudotojais, tvarkymas griežtai reglamentuojamas Direktyvos 2002/58/EB 9 straipsnyje. Pažymėtina, kad jame reikalaujama, kad buvimo vietos nustatymo duomenų tvarkymas laikantis anonimiškumo principo, arba gavus naudotojo sutikimą suteikus jam atitinkamą informaciją. Tai reiškia, kad prieš naudotojams sutinkant, kad būtų naudojamas buvimo vietos nustatymo įrankis, jiems turi būti suteikta atitinkama informacija, įskaitant dėl tvarkomų buvimo vietos nustatymo duomenų tipo, tvarkymo tikslų ir trukmės, ir ar duomenys bus perduoti trečiajai šaliai siekiant suteikti pridėtinės vertės paslaugas. Turi būti nustatytas paprastas būdas naudotojams be papildomo mokesčio laikinai atsisakyti kiekvieno prisijungimo prie tinklo atveju vykdomo buvimo vietos nustatymo duomenų tvarkymo arba visų siunčiamų pranešimų duomenų tvarkymo. Buvimo vietos nustatymo duomenų apdorojimas turėtų būti vykdomas tik asmenų, tiesiogiai pavaldžių viešųjų ryšių tinklo paslaugų arba viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjui arba trečiajai šaliai, teikiančiai pridėtinės vertės paslaugas. |
| --- | --- |

47.

Be to, buvimo vietos nustatymo duomenų, susijusių su viešųjų ryšių tinklų arba viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų naudotojais, tvarkymas griežtai reglamentuojamas Direktyvos 2002/58/EB 9 straipsnyje. Pažymėtina, kad jame reikalaujama, kad buvimo vietos nustatymo duomenų tvarkymas laikantis anonimiškumo principo, arba gavus naudotojo sutikimą suteikus jam atitinkamą informaciją. Tai reiškia, kad prieš naudotojams sutinkant, kad būtų naudojamas buvimo vietos nustatymo įrankis, jiems turi būti suteikta atitinkama informacija, įskaitant dėl tvarkomų buvimo vietos nustatymo duomenų tipo, tvarkymo tikslų ir trukmės, ir ar duomenys bus perduoti trečiajai šaliai siekiant suteikti pridėtinės vertės paslaugas. Turi būti nustatytas paprastas būdas naudotojams be papildomo mokesčio laikinai atsisakyti kiekvieno prisijungimo prie tinklo atveju vykdomo buvimo vietos nustatymo duomenų tvarkymo arba visų siunčiamų pranešimų duomenų tvarkymo. Buvimo vietos nustatymo duomenų apdorojimas turėtų būti vykdomas tik asmenų, tiesiogiai pavaldžių viešųjų ryšių tinklo paslaugų arba viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjui arba trečiajai šaliai, teikiančiai pridėtinės vertės paslaugas.

| 48. | Papildomos apsaugos priemonės turėtų būti patvirtintos, kai renkami darbo tikslais naudojamų transporto priemonių buvimo vietos nustatymo duomenys, kad vietos nustatymo technologija nebūtų naudojama netinkamos darbuotojų stebėsenos tikslais. Bet kuriuo atveju, duomenų tvarkymas turėtų apimti tik buvimo vietos nustatymo duomenis, surinktus darbo metu – todėl darbuotojams turėtų būti suteikta galimybė išjungti buvimo vietos nustatymo funkciją ne darbo metu ir (arba) transporto priemonę naudojant asmeniniais tikslais. |
| --- | --- |

48.

Papildomos apsaugos priemonės turėtų būti patvirtintos, kai renkami darbo tikslais naudojamų transporto priemonių buvimo vietos nustatymo duomenys, kad vietos nustatymo technologija nebūtų naudojama netinkamos darbuotojų stebėsenos tikslais. Bet kuriuo atveju, duomenų tvarkymas turėtų apimti tik buvimo vietos nustatymo duomenis, surinktus darbo metu – todėl darbuotojams turėtų būti suteikta galimybė išjungti buvimo vietos nustatymo funkciją ne darbo metu ir (arba) transporto priemonę naudojant asmeniniais tikslais.

| 49. | Esama rizikos, kad trečiosios šalys (pavyzdžiui, draudimo bendrovės, darbdaviai ir teisėsaugos institucijos) pareikalaus suteikti prieigą prie duomenų, surinktų taikant navigacijos ir buvimo vietos nustatymo sistemas siekiant teisėtų ir specifinių tikslų (pavyzdžiui, prekių buvimo vietos nustatymo, mokėjimo už kelius elektroniniu būdu ir t. t.), kad šiuos duomenis galėtų panaudoti antriniais tikslais, pavyzdžiui, patikrinti vairavimo ir poilsiui skirtą laiką arba nustatyti, ar laikomasi kelių eismo taisyklių ir siekiant skirti baudas. Iš esmės prieiga prie duomenų siekiant antrinių tikslų nėra leidžiama, jeigu šia prieiga siekiama tikslų, kurie nesuderinami su tais, dėl kurių duomenys buvo surinkti. Prieiga gali būti suteikiama tik leidžiant nukrypti nuo šio principo, jeigu tokios prieigos sąlygos atitinka griežtus reikalavimus, nustatytus Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnyje. Todėl prieiga prie buvimo vietos nustatymo duomenų trečiosioms šalims turėtų būti suteikiama tik laikantis teisės aktų ir skaidrumo, remiantis teisine priemone, kuria nustatomos prieigos prie duomenų siekiant specialių tikslų atitinkamos procedūros ir būdai, ir kuria asmenims suteikiamos atitinkamos apsaugos priemonės dėl papildomų tikslų, kuriais gali būti naudojami jų duomenys. |
| --- | --- |

49.

Esama rizikos, kad trečiosios šalys (pavyzdžiui, draudimo bendrovės, darbdaviai ir teisėsaugos institucijos) pareikalaus suteikti prieigą prie duomenų, surinktų taikant navigacijos ir buvimo vietos nustatymo sistemas siekiant teisėtų ir specifinių tikslų (pavyzdžiui, prekių buvimo vietos nustatymo, mokėjimo už kelius elektroniniu būdu ir t. t.), kad šiuos duomenis galėtų panaudoti antriniais tikslais, pavyzdžiui, patikrinti vairavimo ir poilsiui skirtą laiką arba nustatyti, ar laikomasi kelių eismo taisyklių ir siekiant skirti baudas. Iš esmės prieiga prie duomenų siekiant antrinių tikslų nėra leidžiama, jeigu šia prieiga siekiama tikslų, kurie nesuderinami su tais, dėl kurių duomenys buvo surinkti. Prieiga gali būti suteikiama tik leidžiant nukrypti nuo šio principo, jeigu tokios prieigos sąlygos atitinka griežtus reikalavimus, nustatytus Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnyje. Todėl prieiga prie buvimo vietos nustatymo duomenų trečiosioms šalims turėtų būti suteikiama tik laikantis teisės aktų ir skaidrumo, remiantis teisine priemone, kuria nustatomos prieigos prie duomenų siekiant specialių tikslų atitinkamos procedūros ir būdai, ir kuria asmenims suteikiamos atitinkamos apsaugos priemonės dėl papildomų tikslų, kuriais gali būti naudojami jų duomenys.

III.2.b   Su ITS susijusių subjektų funkcijos ir pareigos

| 50. | Dar neaišku, kas bus duomenų valdytojas kiekvienoje tvarkymo dalyje. Daugeliu atvejų ITS paslaugų teikėjas greičiausiai bus duomenų valdytojas, duomenis valdys arba vienas pats, kai tvarkomi asmens duomenys, susiję su jo ITS paslaugų teikimu, arba bendradarbiaudamas, kai tvarkymas vyksta kartu su kitais duomenų valdytojais. Su ITS susiję įvairias funkcijas atliekantys operatoriai turėtų turėti savo, kaip duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų, funkcijas ir pareigas, aiškiai apibrėžtas kiekvienai tvarkymo daliai (pvz., telekomunikacijų operatoriai, teikiantys ryšio paslaugas ir ITS paslaugas). |
| --- | --- |

50.

Dar neaišku, kas bus duomenų valdytojas kiekvienoje tvarkymo dalyje. Daugeliu atvejų ITS paslaugų teikėjas greičiausiai bus duomenų valdytojas, duomenis valdys arba vienas pats, kai tvarkomi asmens duomenys, susiję su jo ITS paslaugų teikimu, arba bendradarbiaudamas, kai tvarkymas vyksta kartu su kitais duomenų valdytojais. Su ITS susiję įvairias funkcijas atliekantys operatoriai turėtų turėti savo, kaip duomenų valdytojų arba duomenų tvarkytojų, funkcijas ir pareigas, aiškiai apibrėžtas kiekvienai tvarkymo daliai (pvz., telekomunikacijų operatoriai, teikiantys ryšio paslaugas ir ITS paslaugas).

| 51. | Šie asmenys, kurie veikia kaip duomenų valdytojai, bus atsakingi (26) už sistemų ir paslaugų, visų pirma įgyvendinimo sistemų, kuriose „į privatumą atsižvelgta projektuojant“, atitiktį visiems duomenų apsaugos įsipareigojimams, kuriais laikomasi duomenų kokybės ir tikslų ribojimo principų ir garantuojamas tinkamas duomenų saugumo lygis, kaip nurodyta III.1 dalyje. |
| --- | --- |

51.

Šie asmenys, kurie veikia kaip duomenų valdytojai, bus atsakingi (26) už sistemų ir paslaugų, visų pirma įgyvendinimo sistemų, kuriose „į privatumą atsižvelgta projektuojant“, atitiktį visiems duomenų apsaugos įsipareigojimams, kuriais laikomasi duomenų kokybės ir tikslų ribojimo principų ir garantuojamas tinkamas duomenų saugumo lygis, kaip nurodyta III.1 dalyje.

| 52. | Duomenų valdytojams reikės užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos apsaugos priemonės visais diegiant ITS dalyvaujančių subjektų grandinės lygiais. Tam greičiausiai reikės, kad jie nustatytų sutartines schemas su visais suinteresuotaisiais subjektais, dalyvaujančiais keičiantis duomenimis ir juos tvarkant, kuriomis turėtų būti nustatyti tinkamos duomenų apsaugos priemonės (ypač atsižvelgiant į Direktyvos 95/46/EB 16 ir 17 straipsnių ir Direktyvos 2002/58/EB 4 ir 5 straipsnių nuostatas). Pažymėtina, kad duomenų apsaugos požiūriu, nors duomenų valdytojai turi užtikrinti duomenų apsaugą visuose tvarkymo etapuose, jie tebėra atsakingi už tvarkymą ir savo atsakomybės negali paneigti sutartyje. |
| --- | --- |

52.

Duomenų valdytojams reikės užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos apsaugos priemonės visais diegiant ITS dalyvaujančių subjektų grandinės lygiais. Tam greičiausiai reikės, kad jie nustatytų sutartines schemas su visais suinteresuotaisiais subjektais, dalyvaujančiais keičiantis duomenimis ir juos tvarkant, kuriomis turėtų būti nustatyti tinkamos duomenų apsaugos priemonės (ypač atsižvelgiant į Direktyvos 95/46/EB 16 ir 17 straipsnių ir Direktyvos 2002/58/EB 4 ir 5 straipsnių nuostatas). Pažymėtina, kad duomenų apsaugos požiūriu, nors duomenų valdytojai turi užtikrinti duomenų apsaugą visuose tvarkymo etapuose, jie tebėra atsakingi už tvarkymą ir savo atsakomybės negali paneigti sutartyje.

IV.   IŠVADOS

| 53. | EDAPP palankiai vertina Komisijos pateiktą siūlomą ITS diegimo planą, kuriuo siekiama visoje Europoje suderinti duomenų tvarkymą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos teikti ITS paslaugas, ir kuriame duomenų apsauga yra pasiūlyta kaip esminė tinkamo ITS įdiegimo Europoje sąlyga. |
| --- | --- |

53.

EDAPP palankiai vertina Komisijos pateiktą siūlomą ITS diegimo planą, kuriuo siekiama visoje Europoje suderinti duomenų tvarkymą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos teikti ITS paslaugas, ir kuriame duomenų apsauga yra pasiūlyta kaip esminė tinkamo ITS įdiegimo Europoje sąlyga.

| 54. | EDAPP pažymi, kad siūloma direktyva nustatomas bendras pagrindas, kuris kelia nemažai privatumo ir duomenų apsaugos klausimų, kuriuos reikia papildomai spręsti ES ir nacionaliniu lygiu:






  — | Esama rizikos, kad dėl siūlomo teisinio pagrindo aiškumo stokos ITS Europoje bus įgyvendinamos skirtingai, ir dėl to Europoje susidarys skirtingi duomenų apsaugos lygiai. EDAPP pabrėžia poreikį papildomai derinti šiuos klausimus ES lygiu, kad būtų paaiškinti likę neišspręsti klausimai (pavyzdžiui, su ITS susijusių subjektų funkcijų ir pareigų nustatymas, kurios konkrečiai ITS prietaikos ir sistemos turėtų būti integruotos transporto priemonėse, suderintų ITS paslaugų teikimo sutarčių rengimas, ITS naudojimo konkretūs tikslai ir būdai ir t. t.). Ypač svarbu nustatyti, kas bus duomenų valdytojai atliekant duomenų tvarkymą, nes jiems teks atsakomybė užtikrinti, kad privatumo ir duomenų apsaugos nuostatos būtų įgyvendintos visais tvarkymo grandinės lygiais. |
| --- | --- | --- |

54.

EDAPP pažymi, kad siūloma direktyva nustatomas bendras pagrindas, kuris kelia nemažai privatumo ir duomenų apsaugos klausimų, kuriuos reikia papildomai spręsti ES ir nacionaliniu lygiu:

—

Esama rizikos, kad dėl siūlomo teisinio pagrindo aiškumo stokos ITS Europoje bus įgyvendinamos skirtingai, ir dėl to Europoje susidarys skirtingi duomenų apsaugos lygiai. EDAPP pabrėžia poreikį papildomai derinti šiuos klausimus ES lygiu, kad būtų paaiškinti likę neišspręsti klausimai (pavyzdžiui, su ITS susijusių subjektų funkcijų ir pareigų nustatymas, kurios konkrečiai ITS prietaikos ir sistemos turėtų būti integruotos transporto priemonėse, suderintų ITS paslaugų teikimo sutarčių rengimas, ITS naudojimo konkretūs tikslai ir būdai ir t. t.). Ypač svarbu nustatyti, kas bus duomenų valdytojai atliekant duomenų tvarkymą, nes jiems teks atsakomybė užtikrinti, kad privatumo ir duomenų apsaugos nuostatos būtų įgyvendintos visais tvarkymo grandinės lygiais.

| — | Sprendimus dėl tam tikrų tvarkymo būdų, kurie galėtų daryti didelį poveikį asmenų privatumo ir duomenų apsaugos teisėms, turėtų priimti Europos Parlamentas ir Taryba, jie neturėtų būti priimami pagal komiteto procedūrą. |
| --- | --- |

—

Sprendimus dėl tam tikrų tvarkymo būdų, kurie galėtų daryti didelį poveikį asmenų privatumo ir duomenų apsaugos teisėms, turėtų priimti Europos Parlamentas ir Taryba, jie neturėtų būti priimami pagal komiteto procedūrą.

| — | Ypač svarbu privatumą ir duomenų apsaugą užtikrinti ankstyvame tvarkymo etape ir visuose tvarkymo etapuose; projektuojant ITS prietaikas ir sistemas reikėtų skatinti laikytis „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ principo, jis turėtų būti įtrauktas į standartus, geriausią praktiką, technines specifikacijas ir sistemas. |
| --- | --- |

—

Ypač svarbu privatumą ir duomenų apsaugą užtikrinti ankstyvame tvarkymo etape ir visuose tvarkymo etapuose; projektuojant ITS prietaikas ir sistemas reikėtų skatinti laikytis „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ principo, jis turėtų būti įtrauktas į standartus, geriausią praktiką, technines specifikacijas ir sistemas.

| — | Visi prietaikų ir sistemų sujungimai turėtų būti atliekami tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos principus ir praktines saugumo užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

—

Visi prietaikų ir sistemų sujungimai turėtų būti atliekami tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos principus ir praktines saugumo užtikrinimo priemones.

| — | Atsižvelgiant į šiame etape dar neišsklaidytas abejones dėl ITS diegimo būdų, EDAPP visų pirma palankiai vertina Komisijos komunikate pateiktą iniciatyvą, kad iki 2011 m. būtų atliktas privatumo aspekto įvertinimas. Taip pat jis primygtinai siūlo nustatyti, kad poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimai būtų atliekami konkrečiuose sektoriuose ir (arba) atsižvelgiant į konkrečius naudojimo tikslus, kad būtų nustatomos tinkamos saugumo priemonės ir kad ITS būtų parengti geriausi turimi metodai privatumo, duomenų apsaugos ir saugumo srityse. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į šiame etape dar neišsklaidytas abejones dėl ITS diegimo būdų, EDAPP visų pirma palankiai vertina Komisijos komunikate pateiktą iniciatyvą, kad iki 2011 m. būtų atliktas privatumo aspekto įvertinimas. Taip pat jis primygtinai siūlo nustatyti, kad poveikio privatumui ir duomenų apsaugai įvertinimai būtų atliekami konkrečiuose sektoriuose ir (arba) atsižvelgiant į konkrečius naudojimo tikslus, kad būtų nustatomos tinkamos saugumo priemonės ir kad ITS būtų parengti geriausi turimi metodai privatumo, duomenų apsaugos ir saugumo srityse.

| — | Be to, EDAPP pabrėžia, kad valstybės narės taip pat bus atsakingos už direktyvos įgyvendinimą reikiamu būdu, kad ITS operatoriai galėtų įdiegti sistemas ir paslaugas, kuriomis būtų užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis visoje Europoje. |
| --- | --- |

—

Be to, EDAPP pabrėžia, kad valstybės narės taip pat bus atsakingos už direktyvos įgyvendinimą reikiamu būdu, kad ITS operatoriai galėtų įdiegti sistemas ir paslaugas, kuriomis būtų užtikrintas atitinkamas duomenų apsaugos lygis visoje Europoje.

| — | ITS paslaugas teikiantys duomenų valdytojai turėtų įgyvendinti atitinkamas apsaugos priemones, kad naudojant buvimo vietos nustatymo technologijas, pavyzdžiui, palydovinę navigaciją ir radijo dažninio atpažinimo žymenis, nebūtų kišamasi į asmenų, vien asmeniniams ar darbo tikslams naudojančių transporto priemones, privatumą. Tam greičiausiai reikės riboti duomenų tvarkymą jį taikant tik duomenims, kurie būtini tam tikslui, užtikrinant, kad į sistemas būtų integruotos tinkamos saugumo priemonės, kad buvimo vietos nustatymo duomenys nebūtų atskleidžiami leidimo susipažinti neturintiems gavėjams, ir suteikiant naudotojams būdą išjungti buvimo vietos nustatymo prietaisą / funkciją. |
| --- | --- |

—

ITS paslaugas teikiantys duomenų valdytojai turėtų įgyvendinti atitinkamas apsaugos priemones, kad naudojant buvimo vietos nustatymo technologijas, pavyzdžiui, palydovinę navigaciją ir radijo dažninio atpažinimo žymenis, nebūtų kišamasi į asmenų, vien asmeniniams ar darbo tikslams naudojančių transporto priemones, privatumą. Tam greičiausiai reikės riboti duomenų tvarkymą jį taikant tik duomenims, kurie būtini tam tikslui, užtikrinant, kad į sistemas būtų integruotos tinkamos saugumo priemonės, kad buvimo vietos nustatymo duomenys nebūtų atskleidžiami leidimo susipažinti neturintiems gavėjams, ir suteikiant naudotojams būdą išjungti buvimo vietos nustatymo prietaisą / funkciją.

| 55. | EDAPP rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymo 6 straipsnį pagal Direktyvą 5/46/EB ir išdėstyti jį taip:






  — | Reikėtų skatinti naudoti kuo mažiau duomenų, kai duomenys tvarkomi naudojant ITS. Šiuo požiūriu rekomenduojama iš dalies pakeisti pasiūlymo 6 straipsnio 1 dalies b punktą ir išdėstyti jį taip: „Asmens duomenys tvarkomi tik tais atvejais, jeigu tai būtina siekiant specialaus tikslo, dėl kurio naudojamos ITS, ir laikantis atitinkamo teisinio pagrindo“. |
| --- | --- | --- |

55.

EDAPP rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymo 6 straipsnį pagal Direktyvą 5/46/EB ir išdėstyti jį taip:

—

Reikėtų skatinti naudoti kuo mažiau duomenų, kai duomenys tvarkomi naudojant ITS. Šiuo požiūriu rekomenduojama iš dalies pakeisti pasiūlymo 6 straipsnio 1 dalies b punktą ir išdėstyti jį taip: „Asmens duomenys tvarkomi tik tais atvejais, jeigu tai būtina siekiant specialaus tikslo, dėl kurio naudojamos ITS, ir laikantis atitinkamo teisinio pagrindo“.

| — | Svarbu, kad naudojant sąveikias sistemas tvarkomi asmens duomenys nebūtų naudojami siekiant papildomų tikslų, neatitinkančių tų, kuriems jie buvo surinkti. Todėl rekomenduojama 6 straipsnio 2 dalį pakeisti taip: „ir jų negalima naudoti kitais tikslais, nei tais, dėl kurių jie buvo surinkti, taip pat jų negalima naudoti su pastaraisiais tikslais nesuderinamu būdu.“ |
| --- | --- |

—

Svarbu, kad naudojant sąveikias sistemas tvarkomi asmens duomenys nebūtų naudojami siekiant papildomų tikslų, neatitinkančių tų, kuriems jie buvo surinkti. Todėl rekomenduojama 6 straipsnio 2 dalį pakeisti taip: „ir jų negalima naudoti kitais tikslais, nei tais, dėl kurių jie buvo surinkti, taip pat jų negalima naudoti su pastaraisiais tikslais nesuderinamu būdu.“

| — | Jis rekomenduoja pasiūlymo 6 straipsnyje įrašyti aiškią nuorodą į principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ dėl ITS prietaikų ir sistemų projektavimo. Be to, EDAPP rekomenduoja 29 straipsnio darbo grupei ir EDAPP pranešti apie tolesnius veiksmus dėl šio klausimo, atliekamus taikant komiteto procedūrą, ir dėl jų konsultuotis. |
| --- | --- |

—

Jis rekomenduoja pasiūlymo 6 straipsnyje įrašyti aiškią nuorodą į principą „į privatumą atsižvelgta projektuojant“ dėl ITS prietaikų ir sistemų projektavimo. Be to, EDAPP rekomenduoja 29 straipsnio darbo grupei ir EDAPP pranešti apie tolesnius veiksmus dėl šio klausimo, atliekamus taikant komiteto procedūrą, ir dėl jų konsultuotis.

| 56. | EDAPP taip pat rekomenduoja, kad pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse būtų pateikta nuoroda į šias konsultacijas. |
| --- | --- |

56.

EDAPP taip pat rekomenduoja, kad pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse būtų pateikta nuoroda į šias konsultacijas.

| 57. | Atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytas aplinkybes, EDAPP rekomenduoja į iniciatyvas, susijusias su ITS diegimu, konsultuojantis pakankamai ankstyvame etape prieš parengiant atitinkamas priemones įtraukti duomenų apsaugos institucijas, visų pirma pasitelkiant 29 straipsnio darbo grupę ir EDAPP. |
| --- | --- |

57.

Atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytas aplinkybes, EDAPP rekomenduoja į iniciatyvas, susijusias su ITS diegimu, konsultuojantis pakankamai ankstyvame etape prieš parengiant atitinkamas priemones įtraukti duomenų apsaugos institucijas, visų pirma pasitelkiant 29 straipsnio darbo grupę ir EDAPP.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 22 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  COM(2008) 886 galutinis. 2009 m. kovo 30–31 d. 2935-ame Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos posėdyje Taryba priėmė išvadas dėl šio komunikato.

1

(2)  COM(2008) 887 galutinis.

2

(3)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

(4)  ES lygiu vykdoma daug iniciatyvų, skirtų ITS diegti į įvairias transporto rūšis, įskaitant oro transportą (SESAR), vandens transportą (RIS), geležinkelius (ERTMS, TAF-TSI), laivybą (VTMIS, AIS, LRIT) ir kelių transportą (eToll, eCall); žr. COM(2008) 886 galutinis, p. 3.

4

(5)  Pasiūlymo 4 straipsnyje numatomos techninių priemonių nustatymas šiose srityse: i) optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas; ii) eismo ir krovinių valdymui skirtų ITS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose; iii) kelių sauga ir saugumas bei iv) transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą.

5

(6)  Pasiūlyme numatoma reguliavimo procedūra su tikrinimu pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalis ir 7 straipsnį.

6

(7)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą, T6-0283/2009.

7

(8)  Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą, TEN/382, 2009 m. gegužės 13 d.

8

(9)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl sklandesnio tarpvalstybinio kelių eismo saugumo užtikrinimo, 2008/C 310/02, OL C 310, 2008 12 5, p. 9.

9

(10)  29 straipsnio darbo grupės darbinis dokumentas dėl poveikio duomenų apsaugai ir privatumui eCall iniciatyvoje, WP 125, 2006 m. rugsėjo 26 d. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

(11)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

11

(12)  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių), OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

12

(13)  Pagal 11 išnašoje nurodytos Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punktą ir 6 straipsnio 2 dalį ir 23 straipsnį.

13

(14)  Žr. Darbinį dokumentą 125 dėl eCall, minėtą 10 išnašoje.

14

(15)  Kaip nustatyta Direktyvos 95/46/EB 26 konstatuojamojoje dalyje, „norint nustatyti, ar asmens tapatybė gali būti nustatyta, reikėtų atsižvelgti į visas priemones, kuriomis galėtų pasinaudoti duomenų valdytojas ar bet kuris kitas asmuo minėto asmens tapatybei nustatyti.“

15

(16)  34 pakeitime, kuriuo įtraukiamas naujas 6 straipsnio 1 dalies b punktas, numatyta: „Asmens duomenys tvarkomi tik tais atvejais, kai tai būtina siekiant suteikti galimybę pasinaudoti ITS prietaika ir (arba) paslauga.“

16

(17)  36 pakeitimu 6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo tekstu: „ir negali būti naudojami kitais tikslais, nei nurodytieji šioje direktyvoje.“

17

(18)  Daugiausia 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo 3 straipsnio 3 dalies c punkte.

18

(19)  Geriausi turimi metodai – veiksmingiausia ir pažangiausia veiklos ir jos vykdymo metodų plėtojimo pakopa; tai reiškia, kad tam tikri technologijų būdai yra praktiškai tinkami iš esmės būti IT programų ir sistemų suderinimo su ES reglamentavimo sistemoje numatytu privatumo, duomenų apsaugos ir saugumo reikalavimo pagrindu.

19

(20)  Pavyzdžiui, srauto ir buvimo vietos nustatymo duomenų, tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas viešuosiuose ryšių tinkluose, saugojimas reglamentuojamas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančia Direktyvą 2002/58/EB.

20

(21)  Žr. 15 išnašą.

21

(22)  Taip pat žr. EDAPP pastabas dėl Komisijos komunikato dėl Europos duomenų bazių sąveikos, Briuselis, 2006 m. kovo 10 d. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Žr. dėl radijo dažninio atpažinimo kylančius privatumo ir duomenų apsaugos klausimus, išdėstytus Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonėje apie Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Radijo dažnių atpažinimas (RDA) Europoje: politikos sistemos formavimo veiksmai“ COM(2007) 96, OL C 101, 2008 4 23, p. 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  29 straipsnio darbo grupė, Nuomonė dėl duomenų apie buvimo vietą naudojimo siekiant teikti pridėtinės vertės paslaugas, Darbo dokumentas 115, 2005 m. lapkričio mėn. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_en.pdf

24

(25)  Žr. 10 išnašoje nurodyto Darbo dokumento 125 dėl eCall p. 5.

25

(26)  Žr. 13 išnašą.

26

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/16

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 47/03

| Sprendimo priėmimo data | 2010 1 14 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | NN 68/09 |
| Valstybė narė | Vengrija |
| Regionas | The whole territory of Hungary |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Teisinis pagrindas | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Lengvatinė paskola |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 4 000 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | iki 2010 6 30 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Sprendimo priėmimo data

2010 1 14

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

NN 68/09

Valstybė narė

Vengrija

Regionas

The whole territory of Hungary

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Liquidity scheme for Hungarian banks

Teisinis pagrindas

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Lengvatinė paskola

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 4 000 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

iki 2010 6 30

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 12 22 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 374/09 |
| Valstybė narė | Airija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Teisinis pagrindas | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos






  — | 2007: 2,79 mln. EUR |

Sprendimo priėmimo data

2009 12 22

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 374/09

Valstybė narė

Airija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Teisinis pagrindas

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos

—

2007: 2,79 mln. EUR

| — | 2008: 3,02 mln. EUR |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 mln. EUR

| — | 2009–2013: 4,0 mln. EUR |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma 25,81 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

Priemonė nėra pagalba

Trukmė

2007 1 1–2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 12 16 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 470/09 |
| Valstybė narė | Čekija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Teisinis pagrindas | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, Inovacijos |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 2 394 mln. CZK |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | iki 2015 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | — |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Sprendimo priėmimo data

2009 12 16

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 470/09

Valstybė narė

Čekija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Teisinis pagrindas

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, Inovacijos

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 2 394 mln. CZK

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

iki 2015 12 31

Ekonomikos sektorius

—

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 12 22 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 502/09 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Teisinis pagrindas | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 18 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma 72 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 80 % |
| Trukmė | iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | — |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2009 12 22

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 502/09

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Freie und Hansestadt Hamburg

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Teisinis pagrindas

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 18 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma 72 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

80 %

Trukmė

iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

—

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 12 17 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 680/09 |
| Valstybė narė | Rumunija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Teisinis pagrindas | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Garantija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 400 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2009–2014 |
| Ekonomikos sektorius | Automobilių pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Sprendimo priėmimo data

2009 12 17

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 680/09

Valstybė narė

Rumunija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Teisinis pagrindas

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Garantija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 400 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2009–2014

Ekonomikos sektorius

Automobilių pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/20

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 47/04

2010 m. vasario 19 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik vokiečių kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5768. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5768. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/20

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 47/05

2010 m. vasario 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5771. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5771. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/21

---

Euro kursas (1)

2010 m. vasario 24 d.

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3547 |
| JPY | Japonijos jena | 122,16 |
| DKK | Danijos krona | 7,4427 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87750 |
| SEK | Švedijos krona | 9,7850 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4641 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0290 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,880 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 270,50 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9926 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1260 |
| TRY | Turkijos lira | 2,0958 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5191 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4306 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,5185 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9588 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9099 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 559,43 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,5358 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,2485 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2699 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 616,76 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6107 |
| PHP | Filipinų pesas | 62,532 |
| RUB | Rusijos rublis | 40,6900 |
| THB | Tailando batas | 44,753 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,4680 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,4655 |
| INR | Indijos rupija | 62,6990 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3547

JPY

Japonijos jena

122,16

DKK

Danijos krona

7,4427

GBP

Svaras sterlingas

0,87750

SEK

Švedijos krona

9,7850

CHF

Šveicarijos frankas

1,4641

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0290

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,880

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

270,50

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

3,9926

RON

Rumunijos lėja

4,1260

TRY

Turkijos lira

2,0958

AUD

Australijos doleris

1,5191

CAD

Kanados doleris

1,4306

HKD

Honkongo doleris

10,5185

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9588

SGD

Singapūro doleris

1,9099

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 559,43

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,5358

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,2485

HRK

Kroatijos kuna

7,2699

IDR

Indonezijos rupija

12 616,76

MYR

Malaizijos ringitas

4,6107

PHP

Filipinų pesas

62,532

RUB

Rusijos rublis

40,6900

THB

Tailando batas

44,753

BRL

Brazilijos realas

2,4680

MXN

Meksikos pesas

17,4655

INR

Indijos rupija

62,6990

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/22

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

2010/C 47/07

Image

Naujos Ispanijos išleistos 2 eurų proginės apyvartinės monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas institucijas, kurių veikla susijusi su monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visus naujus eurų monetų dizaino variantus (1). Pagal 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadas (2) euro zonai priklausančioms valstybėms narėms ir šalims, su Bendrija sudariusioms Pinigų susitarimą, kuriuo numatoma išleisti apyvartines eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių su sąlyga, kad tai būtų tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės savybės yra tokios pat, kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis gilią simbolinę prasmę nacionaliniu ar Europos mastu.

Monetą leidžianti valstybė: Ispanija

Proga: Kordobos istorinis centras – UNESCO pasaulio paveldas.

Faktinis dizaino aprašymas: Vidurinėje monetos dalyje pavaizduotas Didžiosios Kordobos mečetės vidus, Kairėje – kalyklos ženklas. Apačioje – monetą išleidusios valstybės pavadinimas ir leidimo metai: „ESPAÑA 2010“.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Tiražas: 8 milijonai

Išleidimo data: Pirmas 2010 m. ketvirtis.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kuriame pavaizduotos visos 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2009 m. vasario 10 d. išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/23

---

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį

2010/C 47/08

ELPA priežiūros institucija mano, kad toliau nurodyta priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

| Sprendimo priėmimo data | : | 2009 m. spalio 7 d. |
| --- | --- | --- |
| Bylos Nr. | : | 55120 |
| ELPA valstybė | : | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | : | Tariama pagalba, susijusi su akcijų pardavimu, suteikta įmonei „Youngstorget 2 AS“ |
| Priemonės rūšis | : | pagalba neteikiama |
| Ūkio sektoriai | : | komercinės nuosavybės valdymas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | : | Oslo savivaldybė |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Sprendimo priėmimo data

:

2009 m. spalio 7 d.

Bylos Nr.

:

55120

ELPA valstybė

:

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

:

Tariama pagalba, susijusi su akcijų pardavimu, suteikta įmonei „Youngstorget 2 AS“

Priemonės rūšis

:

pagalba neteikiama

Ūkio sektoriai

:

komercinės nuosavybės valdymas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

:

Oslo savivaldybė

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Kita informacija

:

—

Sprendimo tekstą originalo kalba be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos tinklavietėje:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/24

---

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam, inter alia, Korėjos Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, peržiūros inicijavimą

2010/C 47/09

Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą septynių Sąjungos gamintojų vardu pateikė PlasticsEurope polietileno tereftalato (toliau – PET) komitetas (toliau – pareiškėjas).

Prašoma tirti tik eksportuojančio gamintojo KP Chemical Group, kurią sudaro Honam Petrochemicals Corp. ir KP Chemical Corp. (toliau – KP Chemical Group), dempingo aspektus ir tam tikrus žalos aspektus.

2.   Produktas

Nagrinėjamasis produktas – tai Korėjos Respublikos kilmės polietileno tereftalatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis, ir kurio klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės – tai galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (2) tam tikram importuojamam, inter alia, Korėjos Respublikos kilmės polietileno tereftalatui.

4.   Peržiūros pagrindas

Remiantis 11 straipsnio 3 dalimi, prašymas pagrįstas pareiškėjo pateiktais prima facie įrodymais, kad pasikeitė su KP Chemical Group susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad dabartinio žalingo dempingo poveikiui pašalinti nebepakanka KP Chemical Group toliau taikyti galiojančią nulinio tarifo priemonę, kuri taikoma nuo 2007 m. vasario mėn., atlikus bendrą priemonių galiojimo termino ir dalinę tarpinę peržiūras. Palyginus eksportuojančio gamintojo apskaičiuotą normaliąją vertę su jo eksporto į Sąjungą kainomis matyti, kad dempingas yra didelis.

Be to, pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad dėl KP Chemical Group eksporto į Sąjungą, Sąjungos pramonė turėjo priverstinai mažinti kainas ir priverstinai parduoti mažesnėmis kainomis.

Todėl panašu, kad dabartinio žalingo dempingo poveikiui pašalinti nebepakanka toliau taikyti galiojančias priemones, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, inicijuoja peržiūrą.

Tyrimu bus nustatyta, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti susijusiam eksportuojančiam gamintojui taikomas priemones. Taip pat, atliekant šį vertinimą bus tiriamas teiginys, kad dėl KP Chemical Group eksporto į Sąjungą, Sąjungos pramonė turėjo priverstinai mažinti kainas ir priverstinai parduoti mažesnėmis kainomis.

Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsniu, gali nuspręsti taikyti atranką.

Nustačius, kad susijusiam eksportuojančiam gamintojui taikomas priemones reikėtų iš dalies pakeisti, gali prireikti koreguoti muito normą, šiuo metu taikomą nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš bendrovių, kurios atskirai nepaminėtos Reglamento (EB) Nr. 192/2007 1 straipsnyje.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus minėtam eksportuojančiam gamintojui, Sąjungos pramonei ir nagrinėjamosios eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per šio pranešimo 6 dalies a punkte nustatytą laikotarpį.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys yra raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per šio pranešimo 6 dalies a punkte nustatytą laikotarpį.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Tokį prašymą privalu pateikti per 6 dalies b punkte nustatytą laikotarpį.

6.   Terminai

a)   Laikotarpis, per kurį šalys turi pranešti apie save, pateikti klausimyno atsakymus ir kitą informaciją

Norėdamos, kad atliekant tyrimą būtų atsižvelgta į jų pastabas, visos suinteresuotosios šalys privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per minėtą laikotarpį šalis pranešė apie save.

b)   Išklausymas

Per tą patį 37 dienų laikotarpį visos suinteresuotosios šalys taip pat gali kreiptis prašydamos, kad Komisija jas išklausytų.

7.   Rašytiniai pareiškimai, klausimyno atsakymai ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių informacija ir prašymai privalo būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip), būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ grifu (3), ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22956505

8.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teigiamos arba neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gali būti remiamasi turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl remiamasi turimais faktais, rezultatas gali būti mažiau palankus tai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

9.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

10.   Asmens duomenų tvarkymas

Pažymima, kad visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4).

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Taip pat pažymima, kad suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Šis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kuris prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų apsaugai atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo bei raštu ir (arba) žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  OL L 59, 2007 2 27, p. 1.

(3)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

(4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/27

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 47/10

| 1. | 2010 m. vasario 17 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „HAVI Global Logistics GmbH“ (toliau – HAVI, Vokietija), priklausanti „HAVI Group LP“ (JAV), ir įmonė „McKey Luxembourg S.à.r.l“ (toliau – „KeyLux“, Liuksemburgas), priklausanti „Keystone Group“ (JAV), pirkdamos naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „STI Freight Management GmbH“ (toliau – „STI Freight“, Vokietija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. vasario 17 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „HAVI Global Logistics GmbH“ (toliau – HAVI, Vokietija), priklausanti „HAVI Group LP“ (JAV), ir įmonė „McKey Luxembourg S.à.r.l“ (toliau – „KeyLux“, Liuksemburgas), priklausanti „Keystone Group“ (JAV), pirkdamos naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „STI Freight Management GmbH“ (toliau – „STI Freight“, Vokietija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | HAVI: maisto ir ne maisto produktų logistika ir platinimas, maisto perdirbimas ir pakavimas, administracinės paslaugos ir reklaminė rinkodara, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

HAVI: maisto ir ne maisto produktų logistika ir platinimas, maisto perdirbimas ir pakavimas, administracinės paslaugos ir reklaminė rinkodara,

| — | „KeyLux“: krovinių gabenimas, logistika ir platinimas maisto sektoriuje, |
| --- | --- |

—

„KeyLux“: krovinių gabenimas, logistika ir platinimas maisto sektoriuje,

| — | „STI Freight“: perimama „STI Global Network“ įmonių veikla maisto ir ne maisto krovinių gabenimo sektoriuje. |
| --- | --- |

—

„STI Freight“: perimama „STI Global Network“ įmonių veikla maisto ir ne maisto krovinių gabenimo sektoriuje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/28

---

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį

Perkančiųjų institucijų paraiška

2010/C 47/11

2010 m. vasario 15 d. Komisija gavo paraišką pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo, 30 straipsnio 5 dalį (1). Pirmoji darbo diena po paraiškos gavimo yra 2010 m. vasario 16 d.

Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. (Aostos slėnio vandens bendrovė S.p.A.) paraiška yra susijusi su elektros gamyba ir pardavimu Italijoje. 30 straipsnyje nurodyta, kad Direktyva 2004/17/EB netaikoma, jeigu aptariamą veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tokių sąlygų įvertinimas atliekamas tik pagal Direktyvą 2004/17/EB ir nepažeidžia kitų konkurencijos taisyklių taikymo.

Komisija sprendimą dėl šios paraiškos priima ne vėliau nei per tris mėnesius nuo pirmiau nurodytos darbo dienos. Terminas baigiasi 2010 m. gegužės 16 d.

Prireikus, šis terminas gali būti pratęstas trimis mėnesiais. Sprendimas dėl tokio pratęsimo turi būti paskelbtas.

Remiantis 30 straipsnio 6 dalies antra pastraipa kitos su elektros gamyba ir pardavimu Italijoje susijusios paraiškos, pateiktos nepasibaigus šios paraiškos nagrinėjimo laikotarpiui, nelaikomos naujomis ir nagrinėjamos kartu su šia paraiška.

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

---