# Úřední věstník C 70/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.070.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 70 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5319. března 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.070.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 70

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5319. března 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Rada |
| 2010/C 070/01 | Usnesení Rady ze dne 26. února 2010 o vzorové dohodě o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (SVT) | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2010/C 070/02 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se agentuře zřízené nařízením XX svěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS II a VIS za použití hlavy VI SEU | 13 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

2010/C 070/01

Usnesení Rady ze dne 26. února 2010 o vzorové dohodě o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (SVT)

1

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

2010/C 070/02

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se agentuře zřízené nařízením XX svěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS II a VIS za použití hlavy VI SEU

13

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 070/03 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 070/03

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 070/05 | Směnné kurzy vůči euru | 27 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 070/05

Směnné kurzy vůči euru

27

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 070/06 | Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření | 28 |
| 2010/C 070/07 | Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření | 29 |
| | POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 070/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 30 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 070/09 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 31 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2010/C 070/06

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

28

2010/C 070/07

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

29

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 070/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

30

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 070/09

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

31

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Oprava státní podpory – Lotyšská republika – Státní podpora C 39/09 (ex N 385/09) – Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (Úř. věst. C 62 ze dne 13.3.2010) | 39 |

Opravy

2010/C 070/10

Oprava státní podpory – Lotyšská republika – Státní podpora C 39/09 (ex N 385/09) – Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (Úř. věst. C 62 ze dne 13.3.2010)

(Úř. věst. C 62 ze dne 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/1

---

USNESENÍ RADY

ze dne 26. února 2010

o vzorové dohodě o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (SVT)

2010/C 70/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM na článek 13 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie ze dne 29. května 2000 (1) (dále jen „úmluva“) a na rámcové rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 (2) o společných vyšetřovacích týmech (dále jen „rámcové rozhodnutí“),

S OHLEDEM na doporučení Rady o vzorové dohodě o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (3) schválené v roce 2003 na podporu odborníků při počátečním zavádění společných vyšetřovacích týmů,

S PŘIHLÉDNUTÍM ke skutečnosti, že v uvedené době nebylo vzhledem k omezenému počtu nasazených společných vyšetřovacích týmů možné, aby vzorová dohoda vycházela z osvědčených postupů, které jsou výsledkem praktických zkušeností, ale že byla základem pro pozdější dohody SVT,

VĚDOMA SI SKUTEČNOSTI, že od roku 2003 byl vytvořen značný počet společných vyšetřovacích týmů a že v současné době je ochota k jejich zřizování výrazně vyšší, než tomu bylo před několika lety,

S PŘIHLÉDNUTÍM k tomu, že taková vzorová dohoda by měla být komplexní, avšak zároveň pružná, tak aby bylo zajištěno, že ji příslušné orgány mohou přizpůsobit konkrétním okolnostem jednotlivých případů,

PŘESVĚDČENA o tom, že při vytváření společných vyšetřovacích týmů odborníci potřebují aktualizovaný vzor vycházející z osvědčených postupů,

S OHLEDEM na závěry sítě odborníků SVT vytvořené v roce 2005 (4), a zejména na závěry dosažené na jejím třetím zasedání konaném v listopadu roku 2007 (5), čtvrtém zasedání konaném v prosinci roku 2008 (6) a pátém zasedání konaném v prosinci roku 2009 (7), i s ohledem na osvědčené postupy a zkušenosti Eurojustu a Europolu,

S PŘIHLÉDNUTÍM k tomu, že z důvodu rozvoje praxe při vytváření a činnosti společných vyšetřovacích týmů a s řádným zohledněním problémů a těžkostí, k nimž dosud došlo, bylo pokládáno za nutné vzorovou dohodu podle doporučení Rady z roku 2003 nahradit aktualizovanou vzorovou dohodou,

VZHLEDEM K TOMU, že tuto potřebu uznává rovněž Stockholmský program v bodě 4.3.1, který stanoví, že vzorová dohoda o vytvoření společných vyšetřovacích týmů by měla být aktualizována,

VZHLEDEM K TOMU, že hlavním cílem společného vyšetřovacího týmu je získávat informace a důkazní materiály o trestné činnosti, pro jejíž vyšetřování byl vytvořen,

VYBÍZÍ příslušné orgány členských států, které si v souladu s podmínkami rámcového rozhodnutí a úmluvou přejí zřídit společný vyšetřovací tým s příslušnými orgány z jiných členských států, k případnému použití vzorové dohody uvedené v příloze tohoto usnesení s cílem dohodnout se na podmínkách pro společný vyšetřovací tým.

V Bruselu dne 26. února 2010.

Za Radu

předseda

F. CAAMAÑO

---

(1)  Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 121, 23.5.2003, s. 1.

3

(4)  Dokument Rady 11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  Dokument Rady 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  Dokument Rady 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  Dokument Rady 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

PŘÍLOHA

VZOROVÁ DOHODA O VYTVOŘENÍ SPOLEČNÉHO VYŠETŘOVACÍHO TÝMU

V souladu s článkem 13 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie ze dne 29. května 2000
   (1)
  (dále jen „úmluva“) a s rámcovým rozhodnutím Rady ze dne 13. června 2002 o společných vyšetřovacích týmech
   (2)
  (dále jen „rámcové rozhodnutí“)

1.   Strany dohody

Níže uvedené strany uzavřely dohodu o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (dále jen „SVT“):

| 1. | (Název první příslušné agentury/prvního příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody) |
| --- | --- |

1.

(Název první příslušné agentury/prvního příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody)

a

| 2. | (název druhé příslušné agentury/druhého příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody) |
| --- | --- |

2.

(název druhé příslušné agentury/druhého příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody)

| 3. | (název poslední příslušné agentury/posledního příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody) |
| --- | --- |

3.

(název poslední příslušné agentury/posledního příslušného úřadu členského státu, která/ý je stranou dohody)

Strany dohody mohou na základě vzájemné dohody rozhodnout, že přizvou agentury/úřady jiných členských států, aby přistoupily k této dohodě. Případná ujednání se třetími zeměmi, subjekty příslušnými na základě předpisů přijatých v rámci Smluv a s mezinárodními subjekty zapojenými do činnosti SVT – viz dodatek I.

2.   Účel SVT

Dohoda se vztahuje na vytvoření SVT za tímto účelem:

Popis konkrétního účelu SVT. Popis by měl zahrnovat okolnosti (datum, místo a povahu) vyšetřovaného trestného činu (vyšetřovaných trestných činů).

Strany se mohou společně dohodnout na jiné definici konkrétního účelu SVT.

3.   Přístup

Strany dohody se mohou dohodnout na operativním akčním plánu (OAP) pro stanovení orientačních pokynů, podle kterých se má účelu SVT dosáhnout (3).

4.   Doba trvání dohody

V souladu s čl. 13 odst. 1 úmluvy a čl. 1 odst. 1 rámcového rozhodnutí se SVT zřizuje na určitou dobu. Podle této dohody může být SVT nasazen v průběhu níže uvedeného období:

od

[doplňte datum]

do

[doplňte datum]

Vzájemnou dohodou stran v podobě uvedené v dodatku II k této vzorové dohodě může být lhůta pro ukončení činnosti stanovená v této dohodě prodloužena.

5.   Členský stát/členské státy, ve kterém/kterých bude SVT nasazen

SVT bude nasazen v tomto členském státě/v těchto členských státech:

[Uveďte členský stát nebo členské státy, ve kterých má být SVT nasazen]

Podle čl. 13 odst. 3 písm. b) úmluvy a čl. 1 odst. 3 písm. b) rámcového rozhodnutí vykonává tým činnost v souladu s právem členského státu, v němž v danou dobu je nasazen. V případě, že se základna pro činnost SVT přesune do jiného členského státu, použije se právo tohoto členského státu.

6.   Vedoucí SVT
   (4)

Strany jmenují vedoucím SVT níže uvedenou osobu, která je zástupcem příslušných orgánů v členském státě (členských státech), kde je tým nasazen, a pod jejímž vedením musí členové SVT plnit úkoly v členském státě, jehož je tato osoba státním příslušníkem:

| Členský stát | Vysílající subjekt | Jméno | Hodnost a služební příslušnost (justiční, policejní nebo jiný příslušný orgán) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Členský stát

Vysílající subjekt

Jméno

Hodnost a služební příslušnost (justiční, policejní nebo jiný příslušný orgán)

—

—

—

—

—

—

—

—

Pokud některá z výše uvedených osob nemůže vykonávat své povinnosti, je v dodatku k této dohodě vzájemnou dohodou stran jmenován její nástupce. V naléhavých případech postačí, aby strany zřizující SVT oznámily jméno nástupce dopisem. Takové oznámení se následně potvrdí v dodatku k dohodě.

7.   Členové SVT

Spolu s osobami uvedenými v článku 6 jsou členy SVT tyto osoby (5):

| Členský stát | Vysílající subjekt | Jméno/identifikační číslo (6) | Hodnost a příslušnost (justiční, policejní nebo jiný příslušný orgán) | Úloha |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Členský stát

Vysílající subjekt

Jméno/identifikační číslo (6)

Hodnost a příslušnost (justiční, policejní nebo jiný příslušný orgán)

Úloha

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pokud by některá z výše uvedených osob nemohla vykonávat své povinnosti, bude v dodatku k této dohodě nebo písemným oznámením zaslaným příslušným vedoucím SVT neprodleně jmenován její nástupce.

8.   Účastníci SVT

Ustanovení o účastnících (7) SVT jsou uvedena v příslušném dodatku k této dohodě.

9.   Důkazní materiály

Strany dohody pověřují vedoucího SVT nebo některého jeho člena nebo členy úkolem poskytovat poradenství ohledně získávání důkazních materiálů. Jeho úloha spočívá v poskytování pokynů členům SVT, pokud jde o aspekty a postupy, které je třeba zohlednit při zajišťování důkazních materiálů. Měla by zde být uvedena osoba nebo osoby vykonávající tuto funkci.

V rámci OAP se strany dohody mohou navzájem informovat o podávání svědectví členy SVT.

10.   Obecné podmínky dohody

Obecně se použijí podmínky stanovené v článku 13 úmluvy a v rámcovém rozhodnutí, jak byly provedeny jednotlivými členskými státy, v nichž je SVT nasazen.

11.   Změny dohody

Změny této dohody zahrnují mimo jiné:

| a) | zařazení nových členů do SVT; |
| --- | --- |

a)

zařazení nových členů do SVT;

| b) | změny účelu uvedeného v článku 2 této dohody; |
| --- | --- |

b)

změny účelu uvedeného v článku 2 této dohody;

| c) | doplnění nebo změny stávajících článků, |
| --- | --- |

c)

doplnění nebo změny stávajících článků,

a musí mít podobu uvedenou v dodatku III k této vzorové dohodě, být podepsány stranami dohody a být připojeny k původnímu znění.

12.   Interní hodnocení

Vedoucí SVT vyhodnotí nejméně jednou za šest měsíců pokrok dosažený ze strany SVT, pokud jde o jeho obecný účel, a zároveň určí případné problémy, které byly takto zjištěny, a řeší je.

Po ukončení činnosti SVT mohou strany dohody případně uspořádat schůzku s cílem posoudit výsledky SVT.

SVT může vypracovat zprávu o své činnosti, která může ukázat, jak byl prováděn OAP a jakých výsledků bylo dosaženo.

13.   Zvláštní ujednání dohody (aby daná dohoda nebyla příliš složitá, je možné některé nebo všechny body uvedené v odstavcích 13.1 až 13.11 zařadit do OAP).

V rámci této dohody se mohou použít tato zvláštní ujednání (řada těchto aspektů je rovněž upravena v úmluvě a v rámcovém rozhodnutí):

(Doplňte v případě potřeby. Níže uvedené podkapitoly mají poukázat na případné oblasti, jež je třeba podrobněji popsat.)

| 13.1 | Podmínky, za kterých mohou být vyslaní členové SVT vyloučeni z provádění vyšetřovacích úkonů. |
| --- | --- |

13.1

Podmínky, za kterých mohou být vyslaní členové SVT vyloučeni z provádění vyšetřovacích úkonů.

| 13.2 | Zvláštní podmínky, za kterých mohou vyslaní členové provádět vyšetřování v rámci členského státu, ve kterém je tým nasazen. |
| --- | --- |

13.2

Zvláštní podmínky, za kterých mohou vyslaní členové provádět vyšetřování v rámci členského státu, ve kterém je tým nasazen.

| 13.3 | Zvláštní podmínky, za kterých může vyslaný člen SVT požádat vlastní příslušné orgány, aby přijaly opatření, které tým vyžaduje, bez předkládání žádosti o pomoc. |
| --- | --- |

13.3

Zvláštní podmínky, za kterých může vyslaný člen SVT požádat vlastní příslušné orgány, aby přijaly opatření, které tým vyžaduje, bez předkládání žádosti o pomoc.

| 13.4 | Podmínky, za kterých mohou vyslaní členové sdílet informace pocházející z vysílajících orgánů. |
| --- | --- |

13.4

Podmínky, za kterých mohou vyslaní členové sdílet informace pocházející z vysílajících orgánů.

| 13.5 | Ustanovení týkající se sdělovacích prostředků, zejména nutnost předchozí konzultace před vydáním tiskových zpráv a oficiálními informativními schůzkami. |
| --- | --- |

13.5

Ustanovení týkající se sdělovacích prostředků, zejména nutnost předchozí konzultace před vydáním tiskových zpráv a oficiálními informativními schůzkami.

| 13.6 | Ustanovení o důvěrné povaze této dohody. |
| --- | --- |

13.6

Ustanovení o důvěrné povaze této dohody.

| 13.7 | Nezbytnost stanovit komunikační jazyk. |
| --- | --- |

13.7

Nezbytnost stanovit komunikační jazyk.

| 13.8 | Zvláštní ustanovení týkající se výdajů:






  13.8.1 | Ustanovení o pojištění pro vyslané členy SVT; |
| --- | --- | --- |

13.8

Zvláštní ustanovení týkající se výdajů:

13.8.1

Ustanovení o pojištění pro vyslané členy SVT;

| 13.8.2 | Ustanovení týkající se výdajů na překlady/tlumočení/telefonní odposlechy atd.; |
| --- | --- |

13.8.2

Ustanovení týkající se výdajů na překlady/tlumočení/telefonní odposlechy atd.;

| 13.8.3 | Ustanovení o překladu např. získaných dokumentů do jazyka jiných členů SVT nebo do úředního komunikačního jazyka (pokud se liší), což může znamenat značné (zbytečné) náklady; |
| --- | --- |

13.8.3

Ustanovení o překladu např. získaných dokumentů do jazyka jiných členů SVT nebo do úředního komunikačního jazyka (pokud se liší), což může znamenat značné (zbytečné) náklady;

| 13.8.4 | Ustanovení týkající se výdajů nebo příjmů souvisejících se zabaveným majetkem. |
| --- | --- |

13.8.4

Ustanovení týkající se výdajů nebo příjmů souvisejících se zabaveným majetkem.

| 13.9 | Podmínky poskytování pomoci, o kterou je žádáno podle úmluvy nebo jiných ujednání. |
| --- | --- |

13.9

Podmínky poskytování pomoci, o kterou je žádáno podle úmluvy nebo jiných ujednání.

| 13.10 | Zvláštní pravidla na ochranu údajů.






  13.10.a | Důvěrnost a využití informací, které již existují nebo byly získány během činnosti SVT. |
| --- | --- | --- |

13.10

Zvláštní pravidla na ochranu údajů.

13.10.a

Důvěrnost a využití informací, které již existují nebo byly získány během činnosti SVT.

| 13.11 | Podmínky, za kterých mohou vyslaní členové nosit/používat zbraně. |
| --- | --- |

13.11

Podmínky, za kterých mohou vyslaní členové nosit/používat zbraně.

V (místo podpisu), dne (datum)

(podpisy všech stran)

---

(1)  Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 162, 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  S ohledem na příslušné vnitrostátní právní předpisy a požadavky na zveřejňování by OAP mohl být obsažen v dohodě o SVT, nebo jako její dodatek, nebo by s ním mohlo být zacházeno jako se samostatným dokumentem důvěrné povahy. Ve všech případech si příslušné orgány, které podepisují dohodu, musí být vědomy obsahu OAP. OAP musí být pružný dokument obsahující praktická ujednání o společné strategii a o způsobu, jakým dosáhnout účelu SVT uvedeného v článku 2, včetně praktických postupů, které jinak v této dohodě uvedeny nejsou.

3

V dodatku IV k této vzorové dohodě je uveden kontrolní seznam bodů souvisejících s možným obsahem OAP.

(4)  Použije se čl. 1 odst. 3 písm. a) rámcového rozhodnutí, tj. vedení týmu vykonává zástupce příslušného orgánu činného v trestním řízení z členského státu, v němž je tým nasazen.

4

(5)  SVT může zahrnovat zástupce justičních, policejních nebo jiných příslušných orgánů majících vyšetřovací funkce.

5

Mezi tyto členy SVT mohou patřit rovněž členové Eurojustu, pokud působí jako příslušné národní orgány podle článku 9f rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závazné trestné činnosti. Těmito členy jsou národní členové Eurojustu, jejich zástupci a asistenti, stejně jako další osoby, jež jsou v souladu s jejich vnitrostátním právem rovněž členy příslušného národního úřadu, tj. přidělení národní odborníci.

Tyto policejní orgány mohou zahrnovat rovněž členy národních jednotek Europolu z členských států. Tyto národní jednotky jsou umístěny v členských státech a patří mezi vnitrostátní policejní orgány. I styční důstojníci členských států vyslaní k Europolu si ponechávají pravomoc jednat jakožto vnitrostátní policejní orgány.

(6)  Pokud existují řádné důvody pro ochranu totožnosti jednoho nebo více členů SVT, jako např. v případech skrytého vyšetřování nebo terorismu, které vyžadují maximální bezpečnost, musí být těmto osobám přiřazena identifikační čísla, pokud je to v slučitelné s vnitrostátním právem členského státu, který je smluvní stranou dohody. Přidělená čísla musí být uvedena v dokumentu důvěrné povahy. Pokud by nebylo možné identifikační číslo přidělit, je možné se dohodnout, že totožnost členů se uvede v dokumentu důvěrné povahy, který se přiloží k této dohodě a který bude k dispozici všem smluvním stranám této dohody.

6

(7)  Účastníky SVT jmenují třetí země, Eurojust, Europol, Komise (OLAF), subjekty příslušné na základě ustanovení přijatých v rámci Smluv a mezinárodní organizace, které se podílejí na činnostech SVT, jakožto strany dohody podle dodatku I této vzorové dohody.

7

Dodatek I

VZOROVÁ DOHODA O VYTVOŘENÍ SPOLEČNÉHO VYŠETŘOVACÍHO TÝMU

Účastníci SVT

Ujednání s Europolem/Eurojustem/Komisí (OLAF), subjekty příslušnými na základě předpisů přijatých v rámci Smluv, jinými mezinárodními subjekty nebo třetími zeměmi

1.   Strany ujednání

a

a

(... a ...)

se dohodly, že dále uvedené osoby náležející k (název stran dohody, které nejsou členskými státy) budou účastníky společného vyšetřovacího týmu vytvořeného dohodou ze dne ... (datum a místo podpisu dohody, k níž je přiložen tento dodatek).

2.   Účastníci SVT

Účastníky SVT budou tyto osoby:

| Stát/Organizace | Vysílající agentura/subjekt | Jméno | Hodnost a příslušnost | Úloha |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Stát/Organizace

Vysílající agentura/subjekt

Jméno

Hodnost a příslušnost

Úloha

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Členský stát ... rozhodl, že jeho národní členové Eurojustu budou účastníky společného vyšetřovacího týmu jako příslušný vnitrostátní orgán (1).

Pokud některá z výše uvedených osob nemůže vykonávat své povinnosti, je v dodatku k této dohodě jmenován její nástupce. V naléhavých případech postačí, aby strana dohody oznámila jméno nástupce dopisem. Takové oznámení se následně potvrdí v dodatku k dohodě.

3.   Zvláštní ujednání

Výše uvedené osoby budou účastníky za těchto podmínek a pouze pro tyto účely:

3.1   První strana dohody, která není členským státem

3.1.1   Účel účasti

3.1.2   Udělená práva (přichází-li v úvahu)

3.1.3   Ustanovení týkající se nákladů

3.1.4   Zvláštní ustanovení týkající se nebo umožňující dosažení účelu účasti

3.1.5   Další zvláštní ustanovení nebo podmínky (2)

3.1.6   Zvláštní pravidla na ochranu údajů

3.2   Druhá strana dohody, která není členským státem (připadá-li v úvahu)

3.2.1   ...

4.   Zvláštní ujednání související s účastí Europolu
   (3)

4.1   Zásady účasti

4.1.1   Zaměstnanci Europolu účastnící se SVT napomáhají členům týmu v souladu s rozhodnutím o Europolu a v souladu s vnitrostátním právem členského státu, ve kterém je tým nasazen.

4.1.2   Zaměstnanci Europolu účastnící se SVT pracují pod vedením vedoucího (vedoucích) daného týmu určeného (určených) v bodě [...] dohody a zajišťují veškerou pomoc nutnou k dosažení cílů a účelu SVT, jak je určil(i) vedoucí daného týmu.

4.1.3   Zaměstnanci Europolu mají právo nevykonávat úkoly, které jsou podle nich v rozporu s jejich povinnostmi podle rozhodnutí o Europolu. V takovém případě o tom příslušný zaměstnanec Europolu informuje ředitele nebo jeho zástupce. Europol provádí konzultace s vedoucím(i) daného týmu s cílem nalézt vzájemně uspokojivé řešení.

4.1.4   Zaměstnanci Europolu účastnící se SVT se nezapojují do přijímání jakýchkoli donucovacích opatření. Účastnící se zaměstnanci Europolu však mohou být pod vedením vedoucí(ho) daného týmu přítomni během operativních činností SVT s cílem poskytovat okamžité poradenství a pomoc členům týmu, kteří provádějí donucovací opatření, pokud neexistují žádné právní překážky na úrovni členského státu, ve kterém je daný tým nasazen.

4.1.5   Čl. 11 písm. a) Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie se na zaměstnance Europolu účastnící se SVT nevztahuje (4).

4.1.6   Pokud jde o trestné činy, které jsou na nich spáchány či které spáchají, podléhají zaměstnanci Europolu během fungování SVT vnitrostátnímu právu toho členského státu, ve kterém je tým nasazen, platnému pro osoby se srovnatelným funkčním zařazením.

4.2   Druh pomoci

4.2.1   Účastnící se zaměstnanci Europolu budou poskytovat celý rozsah podpůrných služeb Europolu v souladu s rozhodnutím Rady o Europolu, pokud to bude nutné nebo pokud o to bude požádáno. Tyto služby budou zahrnovat mj. operativní a strategickou analytickou podporu, zejména prostřednictvím analytického pracovního souboru (analytických pracovních souborů) [název (názvy) pracovních souborů a souvisejících projektů]. Pokud to bude nutné a pokud o to bude požádáno ze strany vedoucího (vedoucích) daného týmu, Europol může podpořit SVT nasazením „mobilní kanceláře“ nebo jiného technického zařízení, pokud budou k dispozici a pokud budou v souladu s bezpečnostními normami Europolu.

4.2.2   Zaměstnanci Europolu účastnící se SVT mohou napomáhat při všech činnostech, zejména zajišťováním komunikační platformy, strategickou, technickou a forenzní podporou a taktickými a operativními odbornými znalostmi a poradenstvím poskytovanými členům SVT podle požadavků vedoucího (vedoucích) daného týmu.

4.2.3   Europol v mezích svého právního rámce usnadní bezpečnou výměnu informací mezi stranami účastnícími se SVT a státy, které se SVT neúčastní, nebo subjekty EU a mezinárodními organizacemi, pokud je o to požádán vedoucím(i) týmu.

4.3   Přístup k systémům Europolu pro zpracování informací

4.3.1   Zaměstnanci Europolu účastnící se SVT mají přístup k systémům Europolu pro zpracování informací uvedeným v článku 10 rozhodnutí o Europolu. Tento přístup je po dobu jejich členství v SVT v souladu s ustanoveními rozhodnutí o Europolu a s platnými normami bezpečnosti a ochrany údajů.

4.3.2   Zaměstnanci Europolu mohou přímo kontaktovat členy SVT a v souladu s rozhodnutím o Europolu poskytovat členům a vyslaným členům SVT informace z libovolné složky systémů pro zpracování informací uvedených v článku 10 rozhodnutí o Europolu. Podmínky a omezení týkající se využívání těchto informací musí být dodrženy.

4.3.3   Informace, které zaměstnanec Europolu získá při účasti v SVT, mohou být se souhlasem a na odpovědnost členského státu, který informace poskytl, zařazeny do kterékoli složky systémů pro zpracování informací uvedených v článku 10 za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.

4.4   Náklady a vybavení

4.4.1   Členský stát, v němž jsou prováděny vyšetřovací úkony, je odpovědný za zajištění technického vybavení (kancelářské prostory, telekomunikace atd.) nutného pro splnění úkolů a hradí vzniklé náklady. Příslušný členský stát rovněž zajistí komunikační vybavení pro kanceláře a jiná technická zařízení nutná pro (šifrovanou) výměnu údajů. Náklady hradí tento členský stát.

4.4.2   Europol hradí náklady vzniklé v důsledku účasti svých zaměstnanců v SVT, zejména pokud jde o pojištění a platy zaměstnanců a jejich ubytování a cestovní náklady. Europol rovněž hradí náklady na zvláštní vybavení uvedené v bodech 4.1 a 4.2 výše.

Datum/podpisy (5)

---

(1)  Nehodí-li se tento odstavec, lze ho vypustit.

(2)  Např. odkazy na základní nebo použitelné právní rámce atd.

(3)  Začlení se pouze v případě účasti Europolu ve SVT. Tato pravidla přijala správní rada Europolu dne 9. července 2009 (spis č. 3710-426r6) a vzorové ujednání o SVT přijala správní rada Europolu dne 18. listopadu 2009 (spis č. 2610-74r2), jak vyžaduje čl. 6 odst. 2 rozhodnutí o Europolu. Aktualizované informace lze nalézt na internetové stránce Europolu: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie (konsolidované znění), (Úř. věst. C 115, 9.5.2008, s. 266).

(5)  Podpisy stran tohoto ujednání.

Dodatek II

VZOROVÁ DOHODA O VYTVOŘENÍ SPOLEČNÉHO VYŠETŘOVACÍHO TÝMU

Dohoda o prodloužení činnosti společného vyšetřovacího týmu

V souladu s čl. 13 odst. 1 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie ze dne 29. května 2000 (1) a čl. 1 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o společných vyšetřovacích týmech (2):

Strany se dohodly na prodloužení činnosti společného vyšetřovacího týmu (dále jen „SVT“) vytvořeného dohodou ze dne [doplňte datum] uzavřenou v [doplňte místo podpisu], jejíž kopie je přiložena.

Strany se domnívají, že činnost SVT je třeba prodloužit nad rámec období, pro které byl vytvořen [doplňte datum uplynutí období], jelikož účelu uvedeného v článku [zde vložte článek o účelu SVT] nebylo doposud dosaženo.

Všechny strany pečlivě zvážily okolnosti, které vyžadují prodloužení činnosti SVT. Prodloužení činnosti SVT je považováno za nezbytné pro dosažení účelu, za jakým byl SVT vytvořen.

SVT zůstává tudíž nasazen do [doplňte datum uplynutí nového období]. Vzájemnou dohodou stran lze výše uvedené období dále prodloužit.

Datum/podpis

---

(1)  Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 162, 20.6.2002, s. 1.

Dodatek III

VZOROVÁ DOHODA O VYTVOŘENÍ SPOLEČNÉHO VYŠETŘOVACÍHO TÝMU

Navržené znění jiných změn než období, pro které je SVT vytvořen

V souladu s čl. 13 odst. 1 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie ze dne 29. května 2000 (1) a čl. 1 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o společných vyšetřovacích týmech (2), podle něhož byl tento společný vyšetřovací tým vytvořen:

Strany se dohodly na změně písemné dohody o vytvoření společného vyšetřovacího týmu (dále jen „SVT“) ze dne [doplňte datum], uzavřené v [doplňte místo], jejíž kopie je přiložena.

Signatáři se dohodli, že výše uvedená dohoda se mění takto:

| 1) | (Změna ...) |
| --- | --- |

1)

(Změna ...)

| 2) | (Změna ...) |
| --- | --- |

2)

(Změna ...)

Všechny strany pečlivě zvážily okolnosti, které vyžadují změnu dohody o SVT. Mají za to, že změna (změny) dohody o SVT je (jsou) zásadního významu pro dosažení účelu, k němuž byl SVT vytvořen.

Datum/podpis

---

(1)  Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 162, 20.6.2002, s. 1.

Dodatek IV

Návrh kontrolního seznamu operativního akčního plánu (OAP) (1)

Strany se mohou zabývat těmito body:

Úvod– popsat účel SVT. Text uvedený v rámci oddílu týkajícího se „účelu SVT“ v dohodě o SVT by měl být obvykle dostačující.

Operativní postup– určit místo (místa), kde bude SVT pravděpodobně nasazen, popsat způsob řízení SVT a provádění vyšetřování, zohlednit vnitrostátní právo, pokyny a postupy.

Úloha členů nebo účastníků SVT– určit a popsat různé operativní úlohy a úkoly jednotlivých členů nebo účastníků SVT (členské státy EU, Europol, Eurojust, OLAF), pokud již nebyly popsány v dohodě o SVT.

Zvláštní nebo konkrétní opatření, která mají být provedena– určit a popsat vyšetřovací činnost vyžadující zvláštní opatření nebo postupy, např. děti, které jsou podezřelé z trestné činnosti, oběti, nebezpečné nebo nepřátelské prostředí pro činnost.

Operace a vyšetřovací pravomoci– určit a popsat zvláštní operativní či vyšetřovací techniky, které budou uplatněny během vyšetřování, např. sledování narušující soukromí, informátoři, policisté pracující v utajení, odposlech komunikace atd. a související právní předpisy a postupy.

Výměna informací a komunikace– popsat způsob výměny informací a postupy komunikace a určit příslušného partnera nebo agenturu, např. Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol; může být nutné dohodnout komunikační jazyk; zvážit použití bezpečných komunikačních prostředků Europolu (SIENA) a analytických pracovních souborů, jako prostředku k zajištění bezpečného prostředí pro uchovávání citlivých informací.

Posouzení získaných informací a stanovení úkolů– popsat postup shromažďování informací a jejich využití a veškeré související pokyny.

Finanční vyšetřování– zvážit nutnost zabývat se „stopou peněz“.

Shromažďování důkazů– určit v souladu s příslušnou jurisdikcí (příslušnými jurisdikcemi) veškeré právní předpisy, pokyny, postupy atd., které musí být zohledněny, včetně odpovědné agentury nebo osoby, uvést požadavek na překlad důkazních materiálů.

Stíhání– určit příslušný orgán v každé zemi/jurisdikci a veškeré pokyny související s rozhodnutími o zahájení trestního stíhání, včetně úlohy, kterou má v tomto směru Eurojust.

Svědectví– určit pro každou jurisdikci pravděpodobnost a stávající postupy, pokud jde o požadavek, aby členové SVT vypovídali u soudu.

Zveřejňování– popsat pravidla a postupy pro všechny jurisdikce, ve kterých bude SVT pravděpodobně nasazen.

Operativní a strategická zasedání– určit a popsat zasedání, která budou pořádána, jejich četnost a účastníky.

Administrativa a logistika– veškeré otázky ohledně administrativy, vybavení (jako např. kancelářské prostory, vozidla, vybavení informačními technologiemi a jiné technické vybavení), zdroje, personál, nosiče dat, otázky důvěrnosti atd. by měly být řešeny na tomto místě:

překlad,

kancelářské prostory,

vozidla,

jiné technické vybavení.

---

(1)  OAP představuje živý dokument odrážející praktické otázky související s SVT. OAP by měl být konsistentní s oddílem 13 dohody o SVT týkajícím se „Zvláštních ujednání“. Některé prvky oddílu 13 mohou být uvedeny v OAP.

---

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/13

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se agentuře zřízené nařízením XX svěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS II a VIS za použití hlavy VI SEU

2010/C 70/02

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 16 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na žádost o stanovisko podle čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, která byla EIOÚ zaslána dne 11. srpna 2009 (2),

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD – SOUVISLOSTI STANOVISKA

Popis návrhů

| 1. | Dne 24. června 2009 Komise přijala legislativní balíček, kterým se zřizuje agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Tento balíček sestává z návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení uvedené agentury a z návrhu rozhodnutí Rady, kterým se této agentuře svěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS II a VIS za použití hlavy VI SEU (3). Oba návrhy jsou podrobněji vysvětleny ve sdělení přijatém k témuž datu (4). Dne 11. srpna 2009 byly návrhy i sdělení spolu s posouzením dopadu a se shrnutím tohoto posouzení zaslány ke konzultaci EIOÚ (5). |
| --- | --- |

1.

Dne 24. června 2009 Komise přijala legislativní balíček, kterým se zřizuje agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Tento balíček sestává z návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení uvedené agentury a z návrhu rozhodnutí Rady, kterým se této agentuře svěřují úkoly týkající se provozního řízení SIS II a VIS za použití hlavy VI SEU (3). Oba návrhy jsou podrobněji vysvětleny ve sdělení přijatém k témuž datu (4). Dne 11. srpna 2009 byly návrhy i sdělení spolu s posouzením dopadu a se shrnutím tohoto posouzení zaslány ke konzultaci EIOÚ (5).

| 2. | Právním základem návrhu nařízení je hlava IV Smlouvy o ES. Jelikož používání SIS II a VIS pro účely policejní a justiční spolupráce v trestních věcech v současné době vychází z hlavy VI SEU, je návrh nařízení doplněn návrhem rozhodnutí Rady založeným na hlavě VI SEU. |
| --- | --- |

2.

Právním základem návrhu nařízení je hlava IV Smlouvy o ES. Jelikož používání SIS II a VIS pro účely policejní a justiční spolupráce v trestních věcech v současné době vychází z hlavy VI SEU, je návrh nařízení doplněn návrhem rozhodnutí Rady založeným na hlavě VI SEU.

| 3. | V jednotlivých právních nástrojích zřizujících SIS II, VIS a Eurodac je stanoveno, že za provozní řízení těchto tří systémů je odpovědná Komise (6). V případě SIS II a VIS se toto ustanovení vztahuje pouze na přechodné období, po jehož uplynutí má být za provozní řízení odpovědný řídící orgán. Ve společném prohlášení ze dne 7. června 2007 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů zahrnujícím analýzu alternativ předložila potřebné legislativní návrhy, které agentuře svěří dlouhodobé provozní řízení SIS II a VIS (7). V návaznosti na tuto výzvu byly předloženy stávající návrhy. |
| --- | --- |

3.

V jednotlivých právních nástrojích zřizujících SIS II, VIS a Eurodac je stanoveno, že za provozní řízení těchto tří systémů je odpovědná Komise (6). V případě SIS II a VIS se toto ustanovení vztahuje pouze na přechodné období, po jehož uplynutí má být za provozní řízení odpovědný řídící orgán. Ve společném prohlášení ze dne 7. června 2007 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů zahrnujícím analýzu alternativ předložila potřebné legislativní návrhy, které agentuře svěří dlouhodobé provozní řízení SIS II a VIS (7). V návaznosti na tuto výzvu byly předloženy stávající návrhy.

| 4. | Agentura zřízená navrhovaným nařízením bude skutečně odpovědná za provozní řízení SIS II a VIS, ale i za Eurodac a případně za další rozsáhlé informační systémy. Odkazu na „další rozsáhlé informační systémy“ budou věnovány odstavce 28–31 tohoto stanoviska. Důvody, proč svěřit řízení tří rozsáhlých informačních systémů a případně i dalších systémů jediné agentuře, jsou podle preambule návrhu nařízení dosažení synergií, využití úspor z rozsahu, vytvoření kritického objemu a zajištění co nejvyšší míry využití kapitálu a lidských zdrojů (8). |
| --- | --- |

4.

Agentura zřízená navrhovaným nařízením bude skutečně odpovědná za provozní řízení SIS II a VIS, ale i za Eurodac a případně za další rozsáhlé informační systémy. Odkazu na „další rozsáhlé informační systémy“ budou věnovány odstavce 28–31 tohoto stanoviska. Důvody, proč svěřit řízení tří rozsáhlých informačních systémů a případně i dalších systémů jediné agentuře, jsou podle preambule návrhu nařízení dosažení synergií, využití úspor z rozsahu, vytvoření kritického objemu a zajištění co nejvyšší míry využití kapitálu a lidských zdrojů (8).

| 5. | Návrhem nařízení se zřizuje regulační agentura, jež je právně, administrativně a finančně samostatná a jež má právní subjektivitu. Agentura bude vykonávat úkoly svěřené řídícímu orgánu (nebo Komisi), popsané v právních nástrojích, jimiž se zřizuje SIS II, VIS a Eurodac. Agentura dále sleduje oblast výzkumu a na zvláštní žádost Komise zavádí pilotní systémy pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů za použití hlavy IV Smlouvy o ES a případně i v rámci širšího prostoru svobody, bezpečnosti a práva (viz odstavce 28–31 níže). |
| --- | --- |

5.

Návrhem nařízení se zřizuje regulační agentura, jež je právně, administrativně a finančně samostatná a jež má právní subjektivitu. Agentura bude vykonávat úkoly svěřené řídícímu orgánu (nebo Komisi), popsané v právních nástrojích, jimiž se zřizuje SIS II, VIS a Eurodac. Agentura dále sleduje oblast výzkumu a na zvláštní žádost Komise zavádí pilotní systémy pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů za použití hlavy IV Smlouvy o ES a případně i v rámci širšího prostoru svobody, bezpečnosti a práva (viz odstavce 28–31 níže).

| 6. | Administrativní a řídicí struktura agentury bude zahrnovat správní radu, v níž budou zasedat za každý členský stát jeden zástupce a za Komisi zástupci dva, výkonného ředitele jmenovaného správní radou a poradní skupiny, poskytující správní radě odborné znalosti související s příslušnými informačními systémy. V současné době návrh počítá se třemi poradními skupinami, a to pro SIS II, VIS a Eurodac. |
| --- | --- |

6.

Administrativní a řídicí struktura agentury bude zahrnovat správní radu, v níž budou zasedat za každý členský stát jeden zástupce a za Komisi zástupci dva, výkonného ředitele jmenovaného správní radou a poradní skupiny, poskytující správní radě odborné znalosti související s příslušnými informačními systémy. V současné době návrh počítá se třemi poradními skupinami, a to pro SIS II, VIS a Eurodac.

| 7. | Návrhem rozhodnutí Rady se agentuře svěřují úkoly, kterými je pověřen řídící orgán podle rozhodnutí Rady 2007/533/SVV o SIS II a podle rozhodnutí Rady 2008/633/SVV o VIS (9). Návrh rozhodnutí dále uděluje Europolu status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury, která mají na pořadu jednání otázky týkající se SIS II nebo VIS. Europol může rovněž jmenovat zástupce do poradních skupin pro SIS II a VIS (10). Eurojust má rovněž status pozorovatele a může jmenovat zástupce, avšak pouze pokud jde o SIS II. |
| --- | --- |

7.

Návrhem rozhodnutí Rady se agentuře svěřují úkoly, kterými je pověřen řídící orgán podle rozhodnutí Rady 2007/533/SVV o SIS II a podle rozhodnutí Rady 2008/633/SVV o VIS (9). Návrh rozhodnutí dále uděluje Europolu status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury, která mají na pořadu jednání otázky týkající se SIS II nebo VIS. Europol může rovněž jmenovat zástupce do poradních skupin pro SIS II a VIS (10). Eurojust má rovněž status pozorovatele a může jmenovat zástupce, avšak pouze pokud jde o SIS II.

Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů

| 8. | EIOÚ vítá, že je v této věci konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění na tuto konzultaci uveden odkaz, jak tomu obvykle bývá v legislativních textech, ohledně nichž byl EIOÚ v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován. |
| --- | --- |

8.

EIOÚ vítá, že je v této věci konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění na tuto konzultaci uveden odkaz, jak tomu obvykle bývá v legislativních textech, ohledně nichž byl EIOÚ v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován.

| 9. | Před přijetím návrhu byl EIOÚ konzultován neformálně. EIOÚ tuto neformální konzultaci ocenil a je potěšen, že většina jeho podnětů byla v konečném návrhu zohledněna. |
| --- | --- |

9.

Před přijetím návrhu byl EIOÚ konzultován neformálně. EIOÚ tuto neformální konzultaci ocenil a je potěšen, že většina jeho podnětů byla v konečném návrhu zohledněna.

| 10. | EIOÚ přirozeně pečlivě sleduje vývoj týkající se zřizování agentury, která má být odpovědná za řádný provoz a bezpečnost databází jako SIS II, VIS a Eurodac, obsahujících velká množství osobních údajů. Jak bude v tomto stanovisku dále vysvětleno, EIOÚ není proti vytvoření takové agentury, pokud budou v zakládajícím právním nástroji (či nástrojích) dostatečně ošetřena možná rizika, jež by mohla mít významný dopad na soukromí osob. |
| --- | --- |

10.

EIOÚ přirozeně pečlivě sleduje vývoj týkající se zřizování agentury, která má být odpovědná za řádný provoz a bezpečnost databází jako SIS II, VIS a Eurodac, obsahujících velká množství osobních údajů. Jak bude v tomto stanovisku dále vysvětleno, EIOÚ není proti vytvoření takové agentury, pokud budou v zakládajícím právním nástroji (či nástrojích) dostatečně ošetřena možná rizika, jež by mohla mít významný dopad na soukromí osob.

| 11. | Dříve než EIOÚ toto hledisko podrobněji vysvětlí v části III a v části IV, bude se nejprve v části II věnovat analýze toho, jaký má na stávající návrhy dopad Lisabonská smlouva, jež vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009. V části V se EIOÚ vyjádří k několika konkrétním ustanovením obou návrhů. |
| --- | --- |

11.

Dříve než EIOÚ toto hledisko podrobněji vysvětlí v části III a v části IV, bude se nejprve v části II věnovat analýze toho, jaký má na stávající návrhy dopad Lisabonská smlouva, jež vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009. V části V se EIOÚ vyjádří k několika konkrétním ustanovením obou návrhů.

II.   DOPAD LISABONSKÉ SMLOUVY

| 12. | Právní struktura Evropské unie se dnem 1. prosince 2009, kdy vstoupila Lisabonská smlouva v platnost, zásadním způsobem změnila. Zejména pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva, pravomoci EU se rozšířily a legislativní postupy tomu byly přizpůsobeny. EIOÚ provedl analýzu dopadu změn smluv na stávající návrhy. |
| --- | --- |

12.

Právní struktura Evropské unie se dnem 1. prosince 2009, kdy vstoupila Lisabonská smlouva v platnost, zásadním způsobem změnila. Zejména pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva, pravomoci EU se rozšířily a legislativní postupy tomu byly přizpůsobeny. EIOÚ provedl analýzu dopadu změn smluv na stávající návrhy.

| 13. | Právními základy uvedenými v návrhu nařízení jsou čl. 62 odst. 2 písm. a), čl. 62 odst. 2 písm. b) bod ii), čl. 63 odst. 1 písm. a), čl. 63 odst. 3 písm. b) a článek 66 Smlouvy o ES. Znění těchto článků lze do značné míry nalézt v čl. 77 odst. 1 písm. b), čl. 77 odst. 2 písm. b), čl. 77 odst. 2 písm. a), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c) a v článku 74 SFEU. Legislativní postup, jenž by měl být použit při přijímání opatření vycházejících z těchto právních základů, se nezmění; příslušným postupem bylo spolurozhodování a bude tomu tak i nadále, až na to, že od nynějška se tento postup nazývá „řádný legislativní postup“. Dopad pozměněných smluv na právní základ a na legislativní postup týkající se návrhu nařízení je tedy podle všeho omezený. |
| --- | --- |

13.

Právními základy uvedenými v návrhu nařízení jsou čl. 62 odst. 2 písm. a), čl. 62 odst. 2 písm. b) bod ii), čl. 63 odst. 1 písm. a), čl. 63 odst. 3 písm. b) a článek 66 Smlouvy o ES. Znění těchto článků lze do značné míry nalézt v čl. 77 odst. 1 písm. b), čl. 77 odst. 2 písm. b), čl. 77 odst. 2 písm. a), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c) a v článku 74 SFEU. Legislativní postup, jenž by měl být použit při přijímání opatření vycházejících z těchto právních základů, se nezmění; příslušným postupem bylo spolurozhodování a bude tomu tak i nadále, až na to, že od nynějška se tento postup nazývá „řádný legislativní postup“. Dopad pozměněných smluv na právní základ a na legislativní postup týkající se návrhu nařízení je tedy podle všeho omezený.

| 14. | V současné době je návrh rozhodnutí Rady založen na čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) SEU. V nových smlouvách byl článek 34 SEU zrušen. Článek 30 odst. 1 písm. a) se nahrazuje čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU, jenž tvoří základ pro opatření týkající se shromažďování, uchovávání a zpracovávání, analýz a výměn příslušných informací, jež jsou přijímána řádným legislativním postupem. Článek 30 odst. 1 písm. b) SEU, pojednávající o provozní spolupráci mezi příslušnými orgány, se nahrazuje čl. 87 odst. 3 SFEU, jenž stanoví zvláštní legislativní postup, podle nějž Rada rozhoduje jednomyslně poté, co konzultovala Evropský parlament. Protože tyto legislativní postupy nejsou vzájemně slučitelné, použití čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 87 odst. 3 SFEU jakožto kombinovaného právního základu rozhodnutí Rady není nadále možné. Je tudíž zapotřebí učinit volbu. |
| --- | --- |

14.

V současné době je návrh rozhodnutí Rady založen na čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 30 odst. 1 písm. b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) SEU. V nových smlouvách byl článek 34 SEU zrušen. Článek 30 odst. 1 písm. a) se nahrazuje čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU, jenž tvoří základ pro opatření týkající se shromažďování, uchovávání a zpracovávání, analýz a výměn příslušných informací, jež jsou přijímána řádným legislativním postupem. Článek 30 odst. 1 písm. b) SEU, pojednávající o provozní spolupráci mezi příslušnými orgány, se nahrazuje čl. 87 odst. 3 SFEU, jenž stanoví zvláštní legislativní postup, podle nějž Rada rozhoduje jednomyslně poté, co konzultovala Evropský parlament. Protože tyto legislativní postupy nejsou vzájemně slučitelné, použití čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 87 odst. 3 SFEU jakožto kombinovaného právního základu rozhodnutí Rady není nadále možné. Je tudíž zapotřebí učinit volbu.

| 15. | EIOÚ je toho názoru, že čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU by mohl být pro navrhované opatření jediným právním základem. Jednalo by se rovněž o upřednostňovanou variantu, neboť použití řádného legislativního postupu s sebou nese plné zapojení Evropského parlamentu a zajišťuje demokratickou legitimitu návrhu (11). V této souvislosti je třeba vyzdvihnout, že návrh pojednává o zřízení agentury, jež bude odpovědná za ochranu osobních údajů, která vychází ze základního práva uznaného v článku 16 SFEU a z článku 8 Listiny základních práv, závazné ode dne 1. prosince 2009. |
| --- | --- |

15.

EIOÚ je toho názoru, že čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU by mohl být pro navrhované opatření jediným právním základem. Jednalo by se rovněž o upřednostňovanou variantu, neboť použití řádného legislativního postupu s sebou nese plné zapojení Evropského parlamentu a zajišťuje demokratickou legitimitu návrhu (11). V této souvislosti je třeba vyzdvihnout, že návrh pojednává o zřízení agentury, jež bude odpovědná za ochranu osobních údajů, která vychází ze základního práva uznaného v článku 16 SFEU a z článku 8 Listiny základních práv, závazné ode dne 1. prosince 2009.

| 16. | Pokud by byl jediným právním základem čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU, mohla by navíc Komise sloučit oba stávající návrhy do jediného nástroje o zřízení agentury, a to do nařízení přijatého řádným legislativním postupem. |
| --- | --- |

16.

Pokud by byl jediným právním základem čl. 87 odst. 2 písm. a) SFEU, mohla by navíc Komise sloučit oba stávající návrhy do jediného nástroje o zřízení agentury, a to do nařízení přijatého řádným legislativním postupem.

| 17. | EIOÚ v každém případě žádá Komisi, aby tuto otázku urychleně vyjasnila. |
| --- | --- |

17.

EIOÚ v každém případě žádá Komisi, aby tuto otázku urychleně vyjasnila.

III.   ZŘÍZENÍ AGENTURY Z HLEDISKA OCHRANY ÚDAJŮ

| 18. | Jak bylo uvedeno výše v odstavci 3, Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby provedla analýzu alternativ a předložila potřebné legislativní návrhy, které agentuře svěří dlouhodobé provozní řízení SIS II a VIS. Komise v této souvislosti přidala Eurodac. Komise v uvedeném posouzení dopadů zkoumá pět variant provozního řízení daných tří systémů:






  — | pokračovat ve stávajícím uspořádání, tedy řízení ze strany Komise, což – pokud jde o SIS II a VIS – zahrnuje delegování úkolů na dva členské státy (Rakousko a Francie), |
| --- | --- | --- |

18.

Jak bylo uvedeno výše v odstavci 3, Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby provedla analýzu alternativ a předložila potřebné legislativní návrhy, které agentuře svěří dlouhodobé provozní řízení SIS II a VIS. Komise v této souvislosti přidala Eurodac. Komise v uvedeném posouzení dopadů zkoumá pět variant provozního řízení daných tří systémů:

—

pokračovat ve stávajícím uspořádání, tedy řízení ze strany Komise, což – pokud jde o SIS II a VIS – zahrnuje delegování úkolů na dva členské státy (Rakousko a Francie),

| — | shodně s první variantou; kromě toho delegovat provozní řízení Eurodacu na orgány členských států, |
| --- | --- |

—

shodně s první variantou; kromě toho delegovat provozní řízení Eurodacu na orgány členských států,

| — | zřídit novou regulační agenturu, |
| --- | --- |

—

zřídit novou regulační agenturu,

| — | předat provozní řízení Frontexu, |
| --- | --- |

—

předat provozní řízení Frontexu,

| — | předat provozní řízení SIS II Europolu, přičemž Komise nadále řídí VIS a Eurodac. |
| --- | --- |

—

předat provozní řízení SIS II Europolu, přičemž Komise nadále řídí VIS a Eurodac.

Komise tyto varianty podrobila analýze ze čtyř různých hledisek: provozního hlediska, hlediska řízení, hlediska financování a právního hlediska.

| 19. | V rámci právní analýzy Komise porovnala, jak by uvedené různé struktury umožňovaly účinné zajištění základních práv a svobod, zejména ochranu osobních údajů. Dospěla k závěru, že v tomto ohledu jsou nejvhodnější varianty 3 a 4 (12). Pokud jde o první dvě varianty, Komise poukázala na možné potíže v otázce dohledu ze strany EIOÚ, jež byly předmětem jednání během vývoje SIS II. Komise v otázce prvních dvou variant dále upozornila na problematickou situaci, jež by nastala z hlediska odpovědnosti plynoucí z článku 288 Smlouvy o ES (nyní článek 340 SFEU), pokud by byly zpochybněny provozní postupy vykonávané personálem jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

19.

V rámci právní analýzy Komise porovnala, jak by uvedené různé struktury umožňovaly účinné zajištění základních práv a svobod, zejména ochranu osobních údajů. Dospěla k závěru, že v tomto ohledu jsou nejvhodnější varianty 3 a 4 (12). Pokud jde o první dvě varianty, Komise poukázala na možné potíže v otázce dohledu ze strany EIOÚ, jež byly předmětem jednání během vývoje SIS II. Komise v otázce prvních dvou variant dále upozornila na problematickou situaci, jež by nastala z hlediska odpovědnosti plynoucí z článku 288 Smlouvy o ES (nyní článek 340 SFEU), pokud by byly zpochybněny provozní postupy vykonávané personálem jednotlivých členských států.

| 20. | EIOÚ souhlasí s Komisí, že z hlediska dohledu prováděného EIOÚ by bylo vhodnější, aby za provozní řízení rozsáhlých informačních systémů jako SIS II, VIS a Eurodac byl odpovědný jediný evropský subjekt. Zřízením jediného subjektu by kromě toho byly vyjasněny otázky odpovědnosti a použitelného práva. Na všechny činnosti takového evropského subjektu by se vztahovalo nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

20.

EIOÚ souhlasí s Komisí, že z hlediska dohledu prováděného EIOÚ by bylo vhodnější, aby za provozní řízení rozsáhlých informačních systémů jako SIS II, VIS a Eurodac byl odpovědný jediný evropský subjekt. Zřízením jediného subjektu by kromě toho byly vyjasněny otázky odpovědnosti a použitelného práva. Na všechny činnosti takového evropského subjektu by se vztahovalo nařízení (ES) č. 45/2001.

| 21. | Další otázkou však je, o jaký druh evropského subjektu by se mělo jednat. Komise projednává zřízení nové agentury a využití dvou stávajících subjektů, a to Frontexu a Europolu. Existuje závažný důvod, proč by provozní řízení rozsáhlých informačních systémů nemělo být Frontexu nebo Europolu svěřeno – v rámci výkonu svých úkolů mají totiž Frontex i Europol na používání osobních údajů vlastní zájem. S přístupem Europolu do SIS II a VIS se již počítá, přičemž v současné době probíhají jednání o právních předpisech upravujících přístup Europolu do Eurodacu (13). EIOÚ zastává názor, že vhodnou variantou by bylo svěřit kombinované provozní řízení rozsáhlých databází jako SIS II, VIS a Eurodac nezávislému subjektu, jenž nemá jakožto uživatel dotyčné databáze žádný vlastní zájem. Tím se snižuje riziko zneužití údajů. V této souvislosti by EIOÚ rád poukázal na základní zásadu ochrany údajů, jíž je omezení účelu a jež vyžaduje, aby osobní údaje nebylo možno použít pro účely, jež nejsou slučitelné s účelem, za nímž byly dané údaje původně zpracovány (14). |
| --- | --- |

21.

Další otázkou však je, o jaký druh evropského subjektu by se mělo jednat. Komise projednává zřízení nové agentury a využití dvou stávajících subjektů, a to Frontexu a Europolu. Existuje závažný důvod, proč by provozní řízení rozsáhlých informačních systémů nemělo být Frontexu nebo Europolu svěřeno – v rámci výkonu svých úkolů mají totiž Frontex i Europol na používání osobních údajů vlastní zájem. S přístupem Europolu do SIS II a VIS se již počítá, přičemž v současné době probíhají jednání o právních předpisech upravujících přístup Europolu do Eurodacu (13). EIOÚ zastává názor, že vhodnou variantou by bylo svěřit kombinované provozní řízení rozsáhlých databází jako SIS II, VIS a Eurodac nezávislému subjektu, jenž nemá jakožto uživatel dotyčné databáze žádný vlastní zájem. Tím se snižuje riziko zneužití údajů. V této souvislosti by EIOÚ rád poukázal na základní zásadu ochrany údajů, jíž je omezení účelu a jež vyžaduje, aby osobní údaje nebylo možno použít pro účely, jež nejsou slučitelné s účelem, za nímž byly dané údaje původně zpracovány (14).

| 22. | Variantou, kterou Komise neprojednávala, je provozní řízení systémů Komisí samotnou, a to bez delegování jakýchkoli úkolů na úrovni členských států. Této variantě se blíží varianta zřízení výkonné agentury namísto agentury regulační. Ačkoli z hlediska ochrany údajů v zásadě neexistuje důvod, proč by se Komise tohoto úkolu nemohla sama ujmout (Komise sama o sobě není uživatelem dotyčných systémů), EIOÚ se domnívá, že pro samostatnou agenturu hovoří praktické výhody. Rovněž lze uvítat volbu regulační agentury namísto agentury výkonné, neboť se tím zabrání tomu, aby daná agentura byla zřízena pouze na základě rozhodnutí Komise a aby výhradně takovým rozhodnutím byla stanovena oblast jejích činností. Agentura ve stávající podobě bude zřízena na základě nařízení přijímaného řádným legislativním postupem, což znamená, že bude vycházet z demokratického rozhodnutí. |
| --- | --- |

22.

Variantou, kterou Komise neprojednávala, je provozní řízení systémů Komisí samotnou, a to bez delegování jakýchkoli úkolů na úrovni členských států. Této variantě se blíží varianta zřízení výkonné agentury namísto agentury regulační. Ačkoli z hlediska ochrany údajů v zásadě neexistuje důvod, proč by se Komise tohoto úkolu nemohla sama ujmout (Komise sama o sobě není uživatelem dotyčných systémů), EIOÚ se domnívá, že pro samostatnou agenturu hovoří praktické výhody. Rovněž lze uvítat volbu regulační agentury namísto agentury výkonné, neboť se tím zabrání tomu, aby daná agentura byla zřízena pouze na základě rozhodnutí Komise a aby výhradně takovým rozhodnutím byla stanovena oblast jejích činností. Agentura ve stávající podobě bude zřízena na základě nařízení přijímaného řádným legislativním postupem, což znamená, že bude vycházet z demokratického rozhodnutí.

| 23. | EIOÚ shledává, že vytvoření nezávislé regulační agentury s sebou přináší výhody. Zároveň si však EIOÚ přeje zdůraznit, že takováto agentura by neměla být zřízena dříve, než bude jasně stanovena oblast jejích činností a rozsah jejích povinností. |
| --- | --- |

23.

EIOÚ shledává, že vytvoření nezávislé regulační agentury s sebou přináší výhody. Zároveň si však EIOÚ přeje zdůraznit, že takováto agentura by neměla být zřízena dříve, než bude jasně stanovena oblast jejích činností a rozsah jejích povinností.

IV.   DVĚ OBECNÉ OBAVY TÝKAJÍCÍ SE ZŘÍZENÍ AGENTURY

| 24. | Během legislativních i veřejných jednání o tomto návrhu byly vysloveny obavy, že může dojít k vytvoření agentury ve stylu „Velkého bratra“. Tento názor se týká možnosti rozšíření o neplánované funkce, ale i otázky interoperability různých informačních systémů. Na tyto dva zdroje obav se následující část tohoto stanoviska nyní zaměří. |
| --- | --- |

24.

Během legislativních i veřejných jednání o tomto návrhu byly vysloveny obavy, že může dojít k vytvoření agentury ve stylu „Velkého bratra“. Tento názor se týká možnosti rozšíření o neplánované funkce, ale i otázky interoperability různých informačních systémů. Na tyto dva zdroje obav se následující část tohoto stanoviska nyní zaměří.

| 25. | Než tak však učiní, EIOÚ by rád předeslal – jakožto základní předpoklad – že riziko chyb nebo nesprávného použití osobních údajů může vzrůst, bude-li větší množství rozsáhlých informačních systémů svěřeno témuž provoznímu správci. Celkový počet rozsáhlých informačních systémů spravovaných jedinou agenturou by měl být tudíž omezen tak, aby bylo stále možno dostatečně zajistit záruky ochrany údajů. Jinými slovy by východiskem neměla být snaha podřídit provoznímu řízení jediné agentury co největší počet rozsáhlých informačních systémů. |
| --- | --- |

25.

Než tak však učiní, EIOÚ by rád předeslal – jakožto základní předpoklad – že riziko chyb nebo nesprávného použití osobních údajů může vzrůst, bude-li větší množství rozsáhlých informačních systémů svěřeno témuž provoznímu správci. Celkový počet rozsáhlých informačních systémů spravovaných jedinou agenturou by měl být tudíž omezen tak, aby bylo stále možno dostatečně zajistit záruky ochrany údajů. Jinými slovy by východiskem neměla být snaha podřídit provoznímu řízení jediné agentury co největší počet rozsáhlých informačních systémů.

IV.1   Rozšíření o neplánované funkce

| 26. | Ve stávajícím kontextu se obavy z rozšíření o neplánované funkce vztahují k myšlence, že nová agentura bude schopna z vlastního rozhodnutí vytvářet a kombinovat již existující i nové rozsáhlé informační systémy v míře, se kterou se v současné době nepočítá. EIOÚ je přesvědčen, že v případě dané agentury lze rozšíření o neplánované funkce předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu, jímž je obvykle řádný legislativní postup. |
| --- | --- |

26.

Ve stávajícím kontextu se obavy z rozšíření o neplánované funkce vztahují k myšlence, že nová agentura bude schopna z vlastního rozhodnutí vytvářet a kombinovat již existující i nové rozsáhlé informační systémy v míře, se kterou se v současné době nepočítá. EIOÚ je přesvědčen, že v případě dané agentury lze rozšíření o neplánované funkce předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu, jímž je obvykle řádný legislativní postup.

| 27. | Co se týče omezení oblasti (možných) činností agentury, stávající návrh v článku 1 odkazuje na provozní řízení SIS II, VIS a Eurodacu a na „vývoj a řízení dalších rozsáhlých informačních systémů, za použití hlavy IV Smlouvy o ES“. Pokud jde o určení oblasti činností, tato poslední formulace vyvolává tři otázky: co se rozumí „vývojem“, co se rozumí „rozsáhlými informačními systémy“ a co se myslí slovy, která následují po čárce? Tyto tři otázky budou nyní rozebrány v opačném pořadí. |
| --- | --- |

27.

Co se týče omezení oblasti (možných) činností agentury, stávající návrh v článku 1 odkazuje na provozní řízení SIS II, VIS a Eurodacu a na „vývoj a řízení dalších rozsáhlých informačních systémů, za použití hlavy IV Smlouvy o ES“. Pokud jde o určení oblasti činností, tato poslední formulace vyvolává tři otázky: co se rozumí „vývojem“, co se rozumí „rozsáhlými informačními systémy“ a co se myslí slovy, která následují po čárce? Tyto tři otázky budou nyní rozebrány v opačném pořadí.

Jaký je význam slov „za použití hlavy IV Smlouvy o ES“?

| 28. | Výraz „za použití hlavy IV Smlouvy o ES“ představuje omezení rozsáhlých informačních systémů, za které může nést odpovědnost agentura. EIOÚ však poukazuje na to, že z této formulace plyne větší omezení oblasti možných činností než z názvu navrhovaného nařízení a z jeho 4. a 10. bodu odůvodnění. Jejich znění se od článku 1 liší tím, že mají širší oblast působnosti: odkazují na „prostor svobody, bezpečnosti a práva“ namísto omezenější oblasti pravomocí podle hlavy IV Smlouvy o ES (víza, azyl, přistěhovalectví a ostatní politiky související s volným pohybem osob). |
| --- | --- |

28.

Výraz „za použití hlavy IV Smlouvy o ES“ představuje omezení rozsáhlých informačních systémů, za které může nést odpovědnost agentura. EIOÚ však poukazuje na to, že z této formulace plyne větší omezení oblasti možných činností než z názvu navrhovaného nařízení a z jeho 4. a 10. bodu odůvodnění. Jejich znění se od článku 1 liší tím, že mají širší oblast působnosti: odkazují na „prostor svobody, bezpečnosti a práva“ namísto omezenější oblasti pravomocí podle hlavy IV Smlouvy o ES (víza, azyl, přistěhovalectví a ostatní politiky související s volným pohybem osob).

| 29. | Rozdíl mezi hlavou IV Smlouvy o ES a obecnější myšlenkou prostoru svobody, bezpečnosti a práva (která zahrnuje rovněž hlavu VI SEU) je zohledněn v článku 6 návrhu nařízení, v jehož odstavci 1 se pojednává o tom, že agentura může zavádět pilotní systémy pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů za použití hlavy IV Smlouvy o ES, a jehož odstavec 2 obsahuje ustanovení, podle něhož agentura může v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva zavádět pilotní systémy související s ostatními rozsáhlými informačními systémy. Přísně vzato není čl. 6 odst. 2 v souladu s článkem 1 navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

29.

Rozdíl mezi hlavou IV Smlouvy o ES a obecnější myšlenkou prostoru svobody, bezpečnosti a práva (která zahrnuje rovněž hlavu VI SEU) je zohledněn v článku 6 návrhu nařízení, v jehož odstavci 1 se pojednává o tom, že agentura může zavádět pilotní systémy pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů za použití hlavy IV Smlouvy o ES, a jehož odstavec 2 obsahuje ustanovení, podle něhož agentura může v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva zavádět pilotní systémy související s ostatními rozsáhlými informačními systémy. Přísně vzato není čl. 6 odst. 2 v souladu s článkem 1 navrhovaného nařízení.

| 30. | Rozpor mezi článkem 1 a názvem navrhovaného nařízení, jakož i s jeho 4. a 10. bodem odůvodnění a s čl. 6 odst. 2 je třeba vyřešit. S přihlédnutím k základnímu předpokladu uvedenému v odstavci 25 výše zastává EIOÚ názor, že by v této fázi bylo záhodno omezit oblast pravomocí na rozsáhlé informační systémy za použití hlavy IV Smlouvy o ES. Ode dne 1. prosince 2009, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, by důsledkem bylo omezení na oblasti politik uvedené v kapitole 2 hlavy V SFEU. Po získání zkušeností a po kladném hodnocení fungování agentury (viz článek 27 návrhu a připomínky v odstavci 49 níže) by odkaz obsažený v článku 1 mohl být případně rozšířen tak, aby se vztahoval na celý prostor svobody, bezpečnosti a práva, bude-li takové rozhodnutí založeno na řádném legislativním postupu. |
| --- | --- |

30.

Rozpor mezi článkem 1 a názvem navrhovaného nařízení, jakož i s jeho 4. a 10. bodem odůvodnění a s čl. 6 odst. 2 je třeba vyřešit. S přihlédnutím k základnímu předpokladu uvedenému v odstavci 25 výše zastává EIOÚ názor, že by v této fázi bylo záhodno omezit oblast pravomocí na rozsáhlé informační systémy za použití hlavy IV Smlouvy o ES. Ode dne 1. prosince 2009, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, by důsledkem bylo omezení na oblasti politik uvedené v kapitole 2 hlavy V SFEU. Po získání zkušeností a po kladném hodnocení fungování agentury (viz článek 27 návrhu a připomínky v odstavci 49 níže) by odkaz obsažený v článku 1 mohl být případně rozšířen tak, aby se vztahoval na celý prostor svobody, bezpečnosti a práva, bude-li takové rozhodnutí založeno na řádném legislativním postupu.

| 31. | Pokud se však normotvůrce rozhodne pro oblast působnosti, již lze vyvodit z názvu a ze 4. a 10. bodu odůvodnění, měla by být vyjasněna další otázka týkající se čl. 6 odst. 2. Na rozdíl od prvního odstavce článku 6 není v druhém odstavci uvedeno, že účelem zavádění pilotního systému je vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů. Záměrné odlišení obou odstavců a chybějící doplňující výraz ve druhém z nich vyvolávají otázku, co si Komise vlastně přála stanovit. Znamená to, že by pilotní systémy podle prvního odstavce měly zahrnovat hodnocení možného vývoje a provozního řízení novou agenturou a že takové hodnocení není součástí pilotních systémů podle druhého odstavce? Je-li tomu tak, měla by tato skutečnost být ve znění objasněna, neboť vypuštěním daného upřesňujícího výrazu není vyloučeno zavádění a provozní řízení dotyčných systémů agenturou. Měla-li Komise jiný záměr, bylo by jeho objasnění rovněž na místě. |
| --- | --- |

31.

Pokud se však normotvůrce rozhodne pro oblast působnosti, již lze vyvodit z názvu a ze 4. a 10. bodu odůvodnění, měla by být vyjasněna další otázka týkající se čl. 6 odst. 2. Na rozdíl od prvního odstavce článku 6 není v druhém odstavci uvedeno, že účelem zavádění pilotního systému je vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů. Záměrné odlišení obou odstavců a chybějící doplňující výraz ve druhém z nich vyvolávají otázku, co si Komise vlastně přála stanovit. Znamená to, že by pilotní systémy podle prvního odstavce měly zahrnovat hodnocení možného vývoje a provozního řízení novou agenturou a že takové hodnocení není součástí pilotních systémů podle druhého odstavce? Je-li tomu tak, měla by tato skutečnost být ve znění objasněna, neboť vypuštěním daného upřesňujícího výrazu není vyloučeno zavádění a provozní řízení dotyčných systémů agenturou. Měla-li Komise jiný záměr, bylo by jeho objasnění rovněž na místě.

Co se rozumí rozsáhlým informačním systémem?

| 32. | Pojem „rozsáhlé informační systémy“ je značně problematický. Ne vždy existuje názorová shoda ohledně toho, které systémy je třeba považovat za rozsáhlé informační systémy a které nikoli. Výklad tohoto pojmu má významné důsledky pro oblasti možných budoucích činností agentury. Společným rysem tří rozsáhlých informačních systémů výslovně uvedených v návrhu je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je (v současné době) odpovědná Komise. Není zřejmé, zda se případné budoucí činnosti agentury omezují na rozsáhlé informační systémy s touto vlastností, nebo zda mohou rovněž zahrnovat decentralizované systémy, u nichž je odpovědnost Komise omezena na vývoj a údržbu společné infrastruktury, jako je tomu u prümského systému a u Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) (15). Aby se v budoucnu zabránilo veškerým nedorozuměním, EIOÚ vyzývá normotvůrce, aby pojem rozsáhlých informačních systémů ve vztahu ke zřízení agentury vyjasnil. |
| --- | --- |

32.

Pojem „rozsáhlé informační systémy“ je značně problematický. Ne vždy existuje názorová shoda ohledně toho, které systémy je třeba považovat za rozsáhlé informační systémy a které nikoli. Výklad tohoto pojmu má významné důsledky pro oblasti možných budoucích činností agentury. Společným rysem tří rozsáhlých informačních systémů výslovně uvedených v návrhu je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je (v současné době) odpovědná Komise. Není zřejmé, zda se případné budoucí činnosti agentury omezují na rozsáhlé informační systémy s touto vlastností, nebo zda mohou rovněž zahrnovat decentralizované systémy, u nichž je odpovědnost Komise omezena na vývoj a údržbu společné infrastruktury, jako je tomu u prümského systému a u Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) (15). Aby se v budoucnu zabránilo veškerým nedorozuměním, EIOÚ vyzývá normotvůrce, aby pojem rozsáhlých informačních systémů ve vztahu ke zřízení agentury vyjasnil.

Co se rozumí „vývojem“ rozsáhlých informačních systémů?

| 33. | Kromě provozního řízení rozsáhlých informačních systémů bude agentura rovněž vykonávat úkoly stanovené v článku 5 (sledování výzkumu) a v článku 6 (pilotní systémy). První úkol s sebou nese sledování příslušného výzkumu a předkládání zpráv o něm Komisi. Činnosti související s pilotními systémy oproti tomu obnášejí zavádění pilotních systémů pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů (avšak viz připomínky uvedené v odstavci 31 výše). Článek 6 stanoví, jaký výklad by měl být se slovem „vývoj“ spojován. Použití tohoto slova v článku 1 navozuje dojem, že agentura by mohla být odpovědná za vývoj rozsáhlých informačních systémů z vlastního rozhodnutí. To je však vyloučeno zněním čl. 6 odst. 1 a 2. Je jednoznačně uvedeno, že agentura tak může učinit „na zvláštní a přesnou žádost Komise“. Jinými slovy je iniciativa ve věci vývoje nových rozsáhlých informačních systémů v rukou Komise. Jakékoli rozhodnutí o reálném vytvoření nového rozsáhlého informačního systému by mělo být přirozeně založeno na legislativních postupech stanovených v SFEU. Aby bylo znění článku 6 navrhovaného nařízení ještě silnější, mohl by se normotvůrce rozhodnout, že na začátek čl. 6 odst. 1 a 2 vloží slovo „výhradně“. |
| --- | --- |

33.

Kromě provozního řízení rozsáhlých informačních systémů bude agentura rovněž vykonávat úkoly stanovené v článku 5 (sledování výzkumu) a v článku 6 (pilotní systémy). První úkol s sebou nese sledování příslušného výzkumu a předkládání zpráv o něm Komisi. Činnosti související s pilotními systémy oproti tomu obnášejí zavádění pilotních systémů pro vývoj nebo provozní řízení rozsáhlých informačních systémů (avšak viz připomínky uvedené v odstavci 31 výše). Článek 6 stanoví, jaký výklad by měl být se slovem „vývoj“ spojován. Použití tohoto slova v článku 1 navozuje dojem, že agentura by mohla být odpovědná za vývoj rozsáhlých informačních systémů z vlastního rozhodnutí. To je však vyloučeno zněním čl. 6 odst. 1 a 2. Je jednoznačně uvedeno, že agentura tak může učinit „na zvláštní a přesnou žádost Komise“. Jinými slovy je iniciativa ve věci vývoje nových rozsáhlých informačních systémů v rukou Komise. Jakékoli rozhodnutí o reálném vytvoření nového rozsáhlého informačního systému by mělo být přirozeně založeno na legislativních postupech stanovených v SFEU. Aby bylo znění článku 6 navrhovaného nařízení ještě silnější, mohl by se normotvůrce rozhodnout, že na začátek čl. 6 odst. 1 a 2 vloží slovo „výhradně“.

Shrnutí

| 34. | Jak bylo výše uvedeno, lze riziku rozšíření o neplánované funkce předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu, jímž je obvykle řádný legislativní postup. Stávající znění již obsahuje upřesnění, která riziko rozšíření o neplánované funkce omezují. |
| --- | --- |

34.

Jak bylo výše uvedeno, lze riziku rozšíření o neplánované funkce předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu, jímž je obvykle řádný legislativní postup. Stávající znění již obsahuje upřesnění, která riziko rozšíření o neplánované funkce omezují.

| 35. | Přetrvávají však určité nejistoty ohledně přesného vymezení oblasti případných činností nové agentury. Normotvůrce by měl za prvé objasnit a zodpovědně rozhodnout, zda je oblast činností omezena na kapitolu 2 hlavy V SFEU, nebo zda by případně měla zahrnovat veškeré rozsáhlé informační systémy vyvíjené v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Za druhé by měl normotvůrce vyjasnit pojem rozsáhlých informačních systémů v uvedeném rámci a ozřejmit, zda se tento pojem omezuje na rozsáhlé informační systémy, jejichž charakteristikou je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je odpovědná Komise či agentura. Z atřetí, ačkoli článek 6 již zamezuje tomu, aby agentura z vlastního rozhodnutí vyvíjela nové informační systémy, znění článku 6 by mohlo být dále posíleno tím, že do odstavců 1 a 2 (bude-li druhý odstavec zachován) bude vloženo slovo „výhradně“. |
| --- | --- |

35.

Přetrvávají však určité nejistoty ohledně přesného vymezení oblasti případných činností nové agentury. Normotvůrce by měl za prvé objasnit a zodpovědně rozhodnout, zda je oblast činností omezena na kapitolu 2 hlavy V SFEU, nebo zda by případně měla zahrnovat veškeré rozsáhlé informační systémy vyvíjené v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Za druhé by měl normotvůrce vyjasnit pojem rozsáhlých informačních systémů v uvedeném rámci a ozřejmit, zda se tento pojem omezuje na rozsáhlé informační systémy, jejichž charakteristikou je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je odpovědná Komise či agentura. Z atřetí, ačkoli článek 6 již zamezuje tomu, aby agentura z vlastního rozhodnutí vyvíjela nové informační systémy, znění článku 6 by mohlo být dále posíleno tím, že do odstavců 1 a 2 (bude-li druhý odstavec zachován) bude vloženo slovo „výhradně“.

IV.2   Interoperabilita

| 36. | Pojem „interoperabilita“ není jednoznačný. EIOÚ k tomuto závěru dospěl v připomínkách ze dne 10. března 2006 ke sdělení Komise o interoperabilitě evropských databází (16). Ve vztahu k nové agentuře je pojem interoperability třeba vykládat jakožto koncept obnášející riziko, že bude-li provozní řízení několika rozsáhlých informačních systémů svěřeno jediné agentuře, bude důsledkem použití podobné technologie pro všechny systémy, jež bude tím pádem možno snadno vzájemně propojit. EIOÚ tuto obavu z obecného hlediska sdílí. Ve svých připomínkách ze dne 10. března 2006 EIOÚ uvedl, že technická proveditelnost propojení různých rozsáhlých informačních systémů představuje sama o sobě významnou motivaci k tomu, aby k takovému propojení skutečně došlo. Z tohoto důvodu je důležité znovu zdůraznit význam pravidel ochrany údajů. EIOÚ tudíž vyzdvihl, že interoperabilitu rozsáhlých informačních systémů lze umožnit pouze za plného dodržení zásad ochrany údajů, a zejména za plného dodržení výše zmíněné zásady omezení účelu (viz odstavec 21). |
| --- | --- |

36.

Pojem „interoperabilita“ není jednoznačný. EIOÚ k tomuto závěru dospěl v připomínkách ze dne 10. března 2006 ke sdělení Komise o interoperabilitě evropských databází (16). Ve vztahu k nové agentuře je pojem interoperability třeba vykládat jakožto koncept obnášející riziko, že bude-li provozní řízení několika rozsáhlých informačních systémů svěřeno jediné agentuře, bude důsledkem použití podobné technologie pro všechny systémy, jež bude tím pádem možno snadno vzájemně propojit. EIOÚ tuto obavu z obecného hlediska sdílí. Ve svých připomínkách ze dne 10. března 2006 EIOÚ uvedl, že technická proveditelnost propojení různých rozsáhlých informačních systémů představuje sama o sobě významnou motivaci k tomu, aby k takovému propojení skutečně došlo. Z tohoto důvodu je důležité znovu zdůraznit význam pravidel ochrany údajů. EIOÚ tudíž vyzdvihl, že interoperabilitu rozsáhlých informačních systémů lze umožnit pouze za plného dodržení zásad ochrany údajů, a zejména za plného dodržení výše zmíněné zásady omezení účelu (viz odstavec 21).

| 37. | Avšak případná motivace učinit rozsáhlé informační systémy interoperabilními, pokud jsou využívány technologie umožňující snadné propojení, není nezbytně vázána na zřízení nové agentury. I bez dotyčné agentury je možno vyvíjet podobným způsobem systémy, jež by mohly být podnětem k interoperabilitě. |
| --- | --- |

37.

Avšak případná motivace učinit rozsáhlé informační systémy interoperabilními, pokud jsou využívány technologie umožňující snadné propojení, není nezbytně vázána na zřízení nové agentury. I bez dotyčné agentury je možno vyvíjet podobným způsobem systémy, jež by mohly být podnětem k interoperabilitě.

| 38. | Bez ohledu na zvolenou strukturu provozního řízení lze interoperabilitu umožnit pouze v případě, že bude v souladu s pravidly ochrany údajů a že samotné rozhodnutí vedoucí k tomuto kroku bude založeno na řádném legislativním postupu. Z návrhu nařízení jasně plyne, že rozhodnutí učinit rozsáhlé informační systémy interoperabilními nemůže učinit agentura (viz rovněž analýza v odstavci 33 výše). Tutéž skutečnost lze vyjádřit ještě více zpříma – jak plyne mimo jiné ze sdělení Komise o evropských agenturách ze dne 11. března 2008, Komisi není povoleno přenést na žádnou agenturu pravomoc přijmout takového obecné regulační opatření (17). Pokud tedy takové rozhodnutí nebylo učiněno, agentura má povinnost zavést příslušná bezpečnostní opatření, aby předešla veškerým možným propojením rozsáhlých informačních systémů, jež řídí (pokud jde o bezpečnostní opatření, viz rovněž odstavce 46 a 47). |
| --- | --- |

38.

Bez ohledu na zvolenou strukturu provozního řízení lze interoperabilitu umožnit pouze v případě, že bude v souladu s pravidly ochrany údajů a že samotné rozhodnutí vedoucí k tomuto kroku bude založeno na řádném legislativním postupu. Z návrhu nařízení jasně plyne, že rozhodnutí učinit rozsáhlé informační systémy interoperabilními nemůže učinit agentura (viz rovněž analýza v odstavci 33 výše). Tutéž skutečnost lze vyjádřit ještě více zpříma – jak plyne mimo jiné ze sdělení Komise o evropských agenturách ze dne 11. března 2008, Komisi není povoleno přenést na žádnou agenturu pravomoc přijmout takového obecné regulační opatření (17). Pokud tedy takové rozhodnutí nebylo učiněno, agentura má povinnost zavést příslušná bezpečnostní opatření, aby předešla veškerým možným propojením rozsáhlých informačních systémů, jež řídí (pokud jde o bezpečnostní opatření, viz rovněž odstavce 46 a 47).

| 39. | Interoperabilita (zamýšlená či jako předmět případného budoucího záměru) by mohla tvořit část žádosti předložené Komisí agentuře, aby tato zavedla pilotní systém pro účely vývoje nových rozsáhlých informačních systémů, jak je popsáno v článku 6 návrhu nařízení. Tím vyvstává otázka, jakým postupem Komise agenturu o takový pilotní systém požádá. Žádost Komise by měla být v každém případě založena minimálně na předběžném hodnocení toho, zda by dotyčný informační systém jako takový, a interoperabilita především, byly v souladu s požadavky na ochranu údajů a obecněji s právním základem pro vytvoření těchto systémů. Kromě toho by součástí postupu vedoucího k dotyčné žádosti mohla být povinná konzultace s Evropským parlamentem a s EIOÚ. Dotyčná žádost Komise by měla být v každém případě zpřístupněna všem příslušným zúčastněným stranám včetně Parlamentu a EIOÚ. EIOÚ naléhavě vyzývá normotvůrce, aby tento postup vyjasnil. |
| --- | --- |

39.

Interoperabilita (zamýšlená či jako předmět případného budoucího záměru) by mohla tvořit část žádosti předložené Komisí agentuře, aby tato zavedla pilotní systém pro účely vývoje nových rozsáhlých informačních systémů, jak je popsáno v článku 6 návrhu nařízení. Tím vyvstává otázka, jakým postupem Komise agenturu o takový pilotní systém požádá. Žádost Komise by měla být v každém případě založena minimálně na předběžném hodnocení toho, zda by dotyčný informační systém jako takový, a interoperabilita především, byly v souladu s požadavky na ochranu údajů a obecněji s právním základem pro vytvoření těchto systémů. Kromě toho by součástí postupu vedoucího k dotyčné žádosti mohla být povinná konzultace s Evropským parlamentem a s EIOÚ. Dotyčná žádost Komise by měla být v každém případě zpřístupněna všem příslušným zúčastněným stranám včetně Parlamentu a EIOÚ. EIOÚ naléhavě vyzývá normotvůrce, aby tento postup vyjasnil.

V.   KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY

16. bod odůvodnění a článek 25 navrhovaného nařízení: Odkazy na nařízení (ES) č. 45/2001

| 40. | Navrhovaným nařízením se zřizuje nezávislá regulační agentura, jež má právní subjektivitu. V 6. bodě odůvodnění návrhu se uvádí, že tato agentura bude zřízena, neboť řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný. Jak již bylo uvedeno výše v odstavci 20, zřízením jediného subjektu se kromě toho vyjasní otázky odpovědnosti a použitelného práva. |
| --- | --- |

40.

Navrhovaným nařízením se zřizuje nezávislá regulační agentura, jež má právní subjektivitu. V 6. bodě odůvodnění návrhu se uvádí, že tato agentura bude zřízena, neboť řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný. Jak již bylo uvedeno výše v odstavci 20, zřízením jediného subjektu se kromě toho vyjasní otázky odpovědnosti a použitelného práva.

| 41. | V článku 25 navrhovaného nařízení se potvrzuje, že zpracování informací novou agenturou podléhá nařízení (ES) č. 45/2001. V 16. bodě odůvodnění se dále zdůrazňuje, že EIOÚ je v důsledku toho oprávněn získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro jeho šetření. |
| --- | --- |

41.

V článku 25 navrhovaného nařízení se potvrzuje, že zpracování informací novou agenturou podléhá nařízení (ES) č. 45/2001. V 16. bodě odůvodnění se dále zdůrazňuje, že EIOÚ je v důsledku toho oprávněn získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro jeho šetření.

| 42. | EIOÚ je potěšen, že použitelnost nařízení (ES) č. 45/2001 na činnosti nové agentury je takto vyzdvižena. V návrhu rozhodnutí Rady odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 chybí, ačkoli je zřejmé, že agentura bude vázána rovněž ustanoveními tohoto nařízení, když bude databáze využívána pro činnosti spadající do oblasti justiční a policejní spolupráce v trestních věcech. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a v případě, že se normotvůrce rozhodne zachovat dva oddělené právní nástroje (viz připomínky v části II výše), není důvod, aby odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 v bodech odůvodnění nebo v ustanoveních rozhodnutí Rady chyběl. |
| --- | --- |

42.

EIOÚ je potěšen, že použitelnost nařízení (ES) č. 45/2001 na činnosti nové agentury je takto vyzdvižena. V návrhu rozhodnutí Rady odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 chybí, ačkoli je zřejmé, že agentura bude vázána rovněž ustanoveními tohoto nařízení, když bude databáze využívána pro činnosti spadající do oblasti justiční a policejní spolupráce v trestních věcech. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a v případě, že se normotvůrce rozhodne zachovat dva oddělené právní nástroje (viz připomínky v části II výše), není důvod, aby odkaz na nařízení (ES) č. 45/2001 v bodech odůvodnění nebo v ustanoveních rozhodnutí Rady chyběl.

Článek 9 odst. 1 písm. o) navrhovaného nařízení: Inspektor ochrany údajů

| 43. | EIOÚ je rovněž potěšen, že čl. 9 odst. 1 písm. o) návrhu nařízení obsahuje výslovný odkaz na jmenování inspektora ochrany údajů. EIOÚ by rád vyzdvihl význam toho, aby ke jmenování inspektora ochrany údajů došlo co nejdříve, s přihlédnutím ke stanovisku EIOÚ k inspektorům ochrany údajů (18). |
| --- | --- |

43.

EIOÚ je rovněž potěšen, že čl. 9 odst. 1 písm. o) návrhu nařízení obsahuje výslovný odkaz na jmenování inspektora ochrany údajů. EIOÚ by rád vyzdvihl význam toho, aby ke jmenování inspektora ochrany údajů došlo co nejdříve, s přihlédnutím ke stanovisku EIOÚ k inspektorům ochrany údajů (18).

Článek 9 odst. 1 písm. i) a j) navrhovaného nařízení: Roční pracovní program a zpráva o činnosti

| 44. | Na základě nařízení (ES) č. 45/2001 a s ohledem na právní nástroje zřizující dotyčné informační systémy má EIOÚ ve vztahu k agentuře pravomoci dohledu. Tyto pravomoci, jež jsou uvedeny v článku 47 nařízení (ES) č. 45/2001, se většinou uplatňují v případě, že již došlo k porušení pravidel ochrany údajů. EIOÚ má zájem na tom, aby byl o činnostech agentury pravidelně informován nejen dodatečně, nýbrž i s předstihem. V současné době EIOÚ s Komisí dospěli k postupu, jenž uvedenému zájmu vyhovuje. EIOÚ doufá, že takovéto uspokojivé spolupráce bude dosaženo rovněž s nově zřízenou agenturou. V této souvislosti EIOÚ normotvůrci doporučuje, aby EIOÚ zahrnul mezi adresáty ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, kteří jsou uvedeni v čl. 9 odst. 1 písm. i) a j) návrhu nařízení. |
| --- | --- |

44.

Na základě nařízení (ES) č. 45/2001 a s ohledem na právní nástroje zřizující dotyčné informační systémy má EIOÚ ve vztahu k agentuře pravomoci dohledu. Tyto pravomoci, jež jsou uvedeny v článku 47 nařízení (ES) č. 45/2001, se většinou uplatňují v případě, že již došlo k porušení pravidel ochrany údajů. EIOÚ má zájem na tom, aby byl o činnostech agentury pravidelně informován nejen dodatečně, nýbrž i s předstihem. V současné době EIOÚ s Komisí dospěli k postupu, jenž uvedenému zájmu vyhovuje. EIOÚ doufá, že takovéto uspokojivé spolupráce bude dosaženo rovněž s nově zřízenou agenturou. V této souvislosti EIOÚ normotvůrci doporučuje, aby EIOÚ zahrnul mezi adresáty ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, kteří jsou uvedeni v čl. 9 odst. 1 písm. i) a j) návrhu nařízení.

Článek 9 odst. 1 písm. r) navrhovaného nařízení: audity prováděné EIOÚ

| 45. | Článek 9 odst. 1 písm. r) navrhovaného nařízení pojednává o zprávě EIOÚ ohledně auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 o SIS II a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 o VIS. Ze stávajícího znění vyvstává dojem, že je zcela na rozhodnutí agentury, jakým způsobem bude v návaznosti na tento audit postupovat, a že se doporučeními vůbec nemusí řídit. Ačkoli se agentura může ke zprávě vyjádřit a může si zvolit, jakým způsobem doporučení EIOÚ uplatní, možnost, že by se doporučeními vůbec neřídila, nepřipadá v úvahu. EIOÚ tudíž navrhuje toto písmeno vypustit nebo nahradit sousloví „a rozhoduje o opatřeních přijatých v návaznosti na audit“ slovy: „a rozhoduje o tom, jak nejlépe uplatnit doporučení v návaznosti na audit“. |
| --- | --- |

45.

Článek 9 odst. 1 písm. r) navrhovaného nařízení pojednává o zprávě EIOÚ ohledně auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 o SIS II a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 o VIS. Ze stávajícího znění vyvstává dojem, že je zcela na rozhodnutí agentury, jakým způsobem bude v návaznosti na tento audit postupovat, a že se doporučeními vůbec nemusí řídit. Ačkoli se agentura může ke zprávě vyjádřit a může si zvolit, jakým způsobem doporučení EIOÚ uplatní, možnost, že by se doporučeními vůbec neřídila, nepřipadá v úvahu. EIOÚ tudíž navrhuje toto písmeno vypustit nebo nahradit sousloví „a rozhoduje o opatřeních přijatých v návaznosti na audit“ slovy: „a rozhoduje o tom, jak nejlépe uplatnit doporučení v návaznosti na audit“.

Článek 9 odst. 1 písm. n), čl. 14 odst. 6 písm. g) a článek 26 navrhovaného nařízení: Pravidla týkající se bezpečnosti

| 46. | V návrhu nařízení se stanoví, že výkonný ředitel předkládá správní radě k přijetí návrh nezbytných bezpečnostních opatření včetně bezpečnostního plánu (viz č. 14 odst. 6 písm. g) a čl. 9 odst. 1 písm. n)). Bezpečnost je zmíněna i v článku 26, jenž pojednává o bezpečnostních pravidlech týkajících se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných informací. Činí se zde odkaz na rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (19) ze dne 29. listopadu 2001 a v druhém odstavci na bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných informací, jak je přijala a uplatňuje Evropská komise. Kromě připomínek uvedených v nadcházejícím odstavci EIOÚ doporučuje, aby normotvůrce zařadil odkaz na konkrétní dokumenty i do druhého odstavce, neboť ve stávající podobě je jeho znění značně neurčité. |
| --- | --- |

46.

V návrhu nařízení se stanoví, že výkonný ředitel předkládá správní radě k přijetí návrh nezbytných bezpečnostních opatření včetně bezpečnostního plánu (viz č. 14 odst. 6 písm. g) a čl. 9 odst. 1 písm. n)). Bezpečnost je zmíněna i v článku 26, jenž pojednává o bezpečnostních pravidlech týkajících se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných informací. Činí se zde odkaz na rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (19) ze dne 29. listopadu 2001 a v druhém odstavci na bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných informací, jak je přijala a uplatňuje Evropská komise. Kromě připomínek uvedených v nadcházejícím odstavci EIOÚ doporučuje, aby normotvůrce zařadil odkaz na konkrétní dokumenty i do druhého odstavce, neboť ve stávající podobě je jeho znění značně neurčité.

| 47. | EIOÚ by rád poukázal na skutečnost, že právní nástroje, z nichž SIS II, VIS a Eurodac vycházejí, obsahují podrobná ustanovení týkající se bezpečnosti. Nelze jednoznačně říci, že tato konkrétní pravidla jsou zcela podobná pravidlům uvedeným v článku 26 nebo že jsou s nimi v plné míře slučitelná. Protože by bezpečnostní plán měl zajišťovat nejvyšší míru zabezpečení, EIOÚ doporučuje normotvůrci, aby článek 26 rozvedl do širšího ustanovení zabývajícího se otázkou bezpečnostních pravidel obecněji a aby zde odkázal na příslušná ustanovení právních nástrojů, jež se dotyčných tří rozsáhlých informačních systémů týkají. Nejprve by však mělo být zhodnoceno, do jaké míry jsou si uvedená pravidla podobná a vzájemně slučitelná. Toto širší ustanovení by pak dále mělo být uvedeno v souvislost s čl. 14 odst. 6 písm. g) a s čl. 9 odst. 1 písm. n), jež pojednávají o vypracování a přijetí bezpečnostních opatření a bezpečnostního plánu. |
| --- | --- |

47.

EIOÚ by rád poukázal na skutečnost, že právní nástroje, z nichž SIS II, VIS a Eurodac vycházejí, obsahují podrobná ustanovení týkající se bezpečnosti. Nelze jednoznačně říci, že tato konkrétní pravidla jsou zcela podobná pravidlům uvedeným v článku 26 nebo že jsou s nimi v plné míře slučitelná. Protože by bezpečnostní plán měl zajišťovat nejvyšší míru zabezpečení, EIOÚ doporučuje normotvůrci, aby článek 26 rozvedl do širšího ustanovení zabývajícího se otázkou bezpečnostních pravidel obecněji a aby zde odkázal na příslušná ustanovení právních nástrojů, jež se dotyčných tří rozsáhlých informačních systémů týkají. Nejprve by však mělo být zhodnoceno, do jaké míry jsou si uvedená pravidla podobná a vzájemně slučitelná. Toto širší ustanovení by pak dále mělo být uvedeno v souvislost s čl. 14 odst. 6 písm. g) a s čl. 9 odst. 1 písm. n), jež pojednávají o vypracování a přijetí bezpečnostních opatření a bezpečnostního plánu.

Článek 7 odst. 4 a článek 19 navrhovaného nařízení: Umístění agentury

| 48. | EIOÚ si je vědom toho, že rozhodnutí o sídle agentury podle čl. 7 odst. 4 je do značné míry rozhodnutím politickým. EIOÚ přesto doporučuje, aby v kontextu článku 19, upravujícího dohodu o sídle, byla volba sídla založena na objektivních kritériích, jako je dostupné umístění, jímž by měla být jediná budova využívaná výhradně agenturou, a jako jsou možnosti zajištění bezpečnosti této budovy. |
| --- | --- |

48.

EIOÚ si je vědom toho, že rozhodnutí o sídle agentury podle čl. 7 odst. 4 je do značné míry rozhodnutím politickým. EIOÚ přesto doporučuje, aby v kontextu článku 19, upravujícího dohodu o sídle, byla volba sídla založena na objektivních kritériích, jako je dostupné umístění, jímž by měla být jediná budova využívaná výhradně agenturou, a jako jsou možnosti zajištění bezpečnosti této budovy.

Článek 27 navrhovaného nařízení: Hodnocení

| 49. | Článek 27 navrhovaného nařízení stanoví, že do tří let ode dne, kdy agentura převezme své povinnosti, a poté každých pět let nechá správní rada provést nezávislé externí hodnocení na základě mandátu vydaného správní radou po konzultaci s Komisí. Aby bylo zajištěno, že ochrana údajů je v tomto mandátu zahrnuta, EIOÚ doporučuje normotvůrci, aby v prvním odstavci na tuto skutečnost výslovně odkázal. EIOÚ dále normotvůrce vyzývá, aby nevyčerpávajícím způsobem uvedl zúčastněné strany uvedené v druhém odstavci a aby mezi ně zařadil EIOÚ. EIOÚ rovněž normotvůrci doporučuje, aby EIOÚ přiřadil i do výčtu orgánů, jež obdrží dokumenty podle třetího odstavce. |
| --- | --- |

49.

Článek 27 navrhovaného nařízení stanoví, že do tří let ode dne, kdy agentura převezme své povinnosti, a poté každých pět let nechá správní rada provést nezávislé externí hodnocení na základě mandátu vydaného správní radou po konzultaci s Komisí. Aby bylo zajištěno, že ochrana údajů je v tomto mandátu zahrnuta, EIOÚ doporučuje normotvůrci, aby v prvním odstavci na tuto skutečnost výslovně odkázal. EIOÚ dále normotvůrce vyzývá, aby nevyčerpávajícím způsobem uvedl zúčastněné strany uvedené v druhém odstavci a aby mezi ně zařadil EIOÚ. EIOÚ rovněž normotvůrci doporučuje, aby EIOÚ přiřadil i do výčtu orgánů, jež obdrží dokumenty podle třetího odstavce.

VI.   ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 50. | Jako klíčovou otázku vyzdvihuje EIOÚ skutečnost, že navrhované rozhodnutí Rady není možné založit na oněch dvou článcích SFEU, jež jsou bývalými články SEU a na nichž je v současné době návrh založen. EIOÚ vyzývá Komisi, aby situaci vyjasnila, aby zvážila jakožto právní základ článek, který zaručuje největší pravomoc Evropskému parlamentu, a aby vzala v úvahu možnost sloučit oba návrhy do jediného nařízení. |
| --- | --- |

50.

Jako klíčovou otázku vyzdvihuje EIOÚ skutečnost, že navrhované rozhodnutí Rady není možné založit na oněch dvou článcích SFEU, jež jsou bývalými články SEU a na nichž je v současné době návrh založen. EIOÚ vyzývá Komisi, aby situaci vyjasnila, aby zvážila jakožto právní základ článek, který zaručuje největší pravomoc Evropskému parlamentu, a aby vzala v úvahu možnost sloučit oba návrhy do jediného nařízení.

| 51. | EIOÚ analyzoval různé varianty provozního řízení SIS, VIS II a Eurodacu a domnívá se, že je výhodné, aby pro účely provozního řízení určitých rozsáhlých informačních systémů byla vytvořena regulační agentura. Zároveň však EIOÚ zdůrazňuje, že takováto agentura by měla být zřízena pouze v případě, že oblast jejích činností a rozsah jejích povinností budou jasně stanoveny. |
| --- | --- |

51.

EIOÚ analyzoval různé varianty provozního řízení SIS, VIS II a Eurodacu a domnívá se, že je výhodné, aby pro účely provozního řízení určitých rozsáhlých informačních systémů byla vytvořena regulační agentura. Zároveň však EIOÚ zdůrazňuje, že takováto agentura by měla být zřízena pouze v případě, že oblast jejích činností a rozsah jejích povinností budou jasně stanoveny.

| 52. | EIOÚ se věnoval dvěma obecným obavám týkajícím se zřízení agentury, pokud jde o ochranu údajů: riziku rozšíření o neplánované funkce a důsledkům pro interoperabilitu systémů. |
| --- | --- |

52.

EIOÚ se věnoval dvěma obecným obavám týkajícím se zřízení agentury, pokud jde o ochranu údajů: riziku rozšíření o neplánované funkce a důsledkům pro interoperabilitu systémů.

| 53. | EIOÚ zastává názor, že riziku rozšíření o neplánované funkce lze předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu. EIOÚ konstatuje, že stávající návrhy již takováto ustanovení obsahují, avšak některá z nich zůstávají nejistá. EIOÚ tudíž normotvůrci doporučuje, aby:






  — | vyjasnil a zodpovědně rozhodnul, zda je oblast činností agentury omezena na kapitolu 2 hlavy V SFEU, nebo zda by případně měla zahrnovat veškeré rozsáhlé informační systémy vyvíjené v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, |
| --- | --- | --- |

53.

EIOÚ zastává názor, že riziku rozšíření o neplánované funkce lze předejít za prvé tím, že oblast (možných) činností agentury bude omezena a jasně stanovena zakládajícím právním nástrojem, a za druhé tím, že bude zajištěno, aby jakékoli rozšíření této oblasti bylo založeno na demokratickém rozhodovacím postupu. EIOÚ konstatuje, že stávající návrhy již takováto ustanovení obsahují, avšak některá z nich zůstávají nejistá. EIOÚ tudíž normotvůrci doporučuje, aby:

—

vyjasnil a zodpovědně rozhodnul, zda je oblast činností agentury omezena na kapitolu 2 hlavy V SFEU, nebo zda by případně měla zahrnovat veškeré rozsáhlé informační systémy vyvíjené v prostoru svobody, bezpečnosti a práva,

| — | vyjasnil pojem rozsáhlých informačních systémů ve vztahu ke zřízení agentury a ozřejmil, zda se tento pojem omezuje na systémy, jejichž charakteristikou je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je odpovědná Komise či agentura, |
| --- | --- |

—

vyjasnil pojem rozsáhlých informačních systémů ve vztahu ke zřízení agentury a ozřejmil, zda se tento pojem omezuje na systémy, jejichž charakteristikou je uchovávání údajů v centralizované databázi, za niž je odpovědná Komise či agentura,

| — | posílil znění článku 6 tím, že do odstavců 1 a 2 (bude-li druhý odstavec zachován) vloží slovo „výhradně“. |
| --- | --- |

—

posílil znění článku 6 tím, že do odstavců 1 a 2 (bude-li druhý odstavec zachován) vloží slovo „výhradně“.

| 54. | Z obecného hlediska je EIOÚ znepokojen nejednoznačnými aspekty vývoje, pokud jde o případnou interoperabilitu rozsáhlých informačních systémů. Zřízení agentury však EIOÚ v tomto ohledu nepovažuje za nejnebezpečnější faktor. EIOÚ zaznamenal, že agentura nebude moci o interoperabilitě rozhodovat z vlastního podnětu. EIOÚ vyzývá normotvůrce, aby v kontextu navrhovaných pilotních systémů vyjasnil postup, jejž by Komise měla před žádostí o pilotní systém použít. Takový postup by podle názoru EIOÚ měl zahrnovat posouzení možného dopadu na ochranu údajů pro případ, že by na základě dané žádosti byla vyvinuta určitá iniciativa, přičemž pro toto hodnocení by mohla být vyžadována konzultace s Evropským parlamentem a EIOÚ. |
| --- | --- |

54.

Z obecného hlediska je EIOÚ znepokojen nejednoznačnými aspekty vývoje, pokud jde o případnou interoperabilitu rozsáhlých informačních systémů. Zřízení agentury však EIOÚ v tomto ohledu nepovažuje za nejnebezpečnější faktor. EIOÚ zaznamenal, že agentura nebude moci o interoperabilitě rozhodovat z vlastního podnětu. EIOÚ vyzývá normotvůrce, aby v kontextu navrhovaných pilotních systémů vyjasnil postup, jejž by Komise měla před žádostí o pilotní systém použít. Takový postup by podle názoru EIOÚ měl zahrnovat posouzení možného dopadu na ochranu údajů pro případ, že by na základě dané žádosti byla vyvinuta určitá iniciativa, přičemž pro toto hodnocení by mohla být vyžadována konzultace s Evropským parlamentem a EIOÚ.

| 55. | EIOÚ dále předkládá tato konkrétní doporučení:






  — | zahrnout EIOÚ mezi adresáty ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, kteří jsou uvedeni v čl. 9 odst. 1 písm. i) a j) návrhu nařízení, |
| --- | --- | --- |

55.

EIOÚ dále předkládá tato konkrétní doporučení:

—

zahrnout EIOÚ mezi adresáty ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, kteří jsou uvedeni v čl. 9 odst. 1 písm. i) a j) návrhu nařízení,

| — | vypustit čl. 9 odst. 1 písm. r) nebo nahradit sousloví „a rozhoduje o opatřeních přijatých v návaznosti na audit“ slovy: „a rozhoduje o tom, jak nejlépe uplatnit doporučení v návaznosti na audit“, |
| --- | --- |

—

vypustit čl. 9 odst. 1 písm. r) nebo nahradit sousloví „a rozhoduje o opatřeních přijatých v návaznosti na audit“ slovy: „a rozhoduje o tom, jak nejlépe uplatnit doporučení v návaznosti na audit“,

| — | pozměnit článek 26 navrhovaného nařízení na ustanovení zabývající se otázkou bezpečnostních pravidel obecněji a odkazující na příslušná ustanovení právních nástrojů, jež se dotyčných tří rozsáhlých informačních systémů týkají; uvést toto širší ustanovení v souvislost s čl. 14 odst. 6 písm. g) a s čl. 9 odst. 1 písm. n) navrhovaného nařízení, |
| --- | --- |

—

pozměnit článek 26 navrhovaného nařízení na ustanovení zabývající se otázkou bezpečnostních pravidel obecněji a odkazující na příslušná ustanovení právních nástrojů, jež se dotyčných tří rozsáhlých informačních systémů týkají; uvést toto širší ustanovení v souvislost s čl. 14 odst. 6 písm. g) a s čl. 9 odst. 1 písm. n) navrhovaného nařízení,

| — | ve vztahu k předchozí odrážce zařadit odkaz na konkrétní dokumenty do čl. 26 odst. 2 návrhu nařízení, |
| --- | --- |

—

ve vztahu k předchozí odrážce zařadit odkaz na konkrétní dokumenty do čl. 26 odst. 2 návrhu nařízení,

| — | zohlednit při volbě sídla agentury objektivní, praktická kritéria, |
| --- | --- |

—

zohlednit při volbě sídla agentury objektivní, praktická kritéria,

| — | přiřadit EIOÚ do výčtu orgánů, jež obdrží dokumenty podle čl. 27 odst. 3 návrhu nařízení. |
| --- | --- |

—

přiřadit EIOÚ do výčtu orgánů, jež obdrží dokumenty podle čl. 27 odst. 3 návrhu nařízení.

V Bruselu dne 7. prosince 2009.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Viz KOM(2009) 293 v konečném znění a KOM(2009) 294 v konečném znění.

3

(4)  Viz KOM(2009) 292 v konečném znění.

4

(5)  Viz SEC(2009) 836 v konečném znění a SEC(2009) 837 v konečném znění.

5

(6)  Viz článek 15 nařízení (ES) č. 1987/2006 o SIS II (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4), článek 26 nařízení (ES) č. 767/2008 o VIS (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60) a článek 13 nařízení Rady (ES) č.2725/2000 (Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 1).

6

(7)  Viz společné prohlášení ze dne 7. června 2007, jež je připojeno k legislativnímu usnesení Parlamentu ze dne 7. června 2007 týkajícímu se návrhu nařízení o VIS.

7

(8)  Viz bod 5 odůvodnění návrhu nařízení.

8

(9)  Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63 a Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 129.

9

(10)  Pokud bude Europolu udělen přístup do Eurodacu poté, co dojde k přijetí navrhovaného rozhodnutí Rady týkajícího se žádostí donucovacích orgánů členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva, bude mít Europol pravděpodobně ve vztahu k Eurodacu právo na tytéž pozice. K tomuto návrhu rozhodnutí Rady však EIOÚ vydal dne 7. října 2009 kritické stanovisko, jež je k dispozici zde: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  V takzvané věci „oxid titaničitý“ přikládal Evropský soudní dvůr ve svém rozsudku účasti Evropského parlamentu na rozhodovacím procesu zvláštní váhu, viz rozhodnutí Evropského soudního dvora ze dne 11. června 1991, Komise v. Rada, věc C-300/89, Sb. rozh. 1991, s. I-2867, bod 20.

11

Komise v. Rada

(12)  Viz posouzení dopadu, str. 32.

12

(13)  K druhé z řečených záležitostí viz stanovisko EIOÚ ze dne 7. října 2009, uvedené v poznámce pod čarou č. 10.

13

(14)  Viz čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

14

(15)  Pokud jde o prümský systém, viz rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1 a Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12) a stanoviska EIOÚ ze dne 4. dubna 2007 (Úř. věst. C 169, 21.7.2007, s. 2) a ze dne 19. prosince 2007 (Úř. věst. C 89, 10.4.2008, s. 1). Pokud jde o ECRIS, viz rozhodnutí Rady 2009/316/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 33) a stanovisko EIOÚ ze dne 16. září 2008 (Úř. věst. C 42, 20.2.2009, s. 1).

15

(16)  Připomínky EIOÚ ze dne 10. března 2006 lze nalézt zde: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf.

16

(17)  KOM(2008) 135 v konečném znění, s. 5.

17

(18)  Stanovisko EIOÚ ze dne 28. listopadu 2005, dostupné zde: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1

19

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/21

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 70/03

| Datum přijetí rozhodnutí | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 672/08 |
| Členský stát | Řecko |
| Region | Attiki |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Právní základ | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Restrukturalizace podniků v obtížích |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 7,1 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Hospodářská odvětví | Sdělovací prostředky, Zpracovatelský průmysl, Pošty a telekomunikace |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Datum přijetí rozhodnutí

27.1.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 672/08

Členský stát

Řecko

Region

Attiki

Název (a/nebo jméno příjemce)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Právní základ

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Restrukturalizace podniků v obtížích

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 7,1 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1.1.2009–31.12.2012

Hospodářská odvětví

Sdělovací prostředky, Zpracovatelský průmysl, Pošty a telekomunikace

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 296/09 |
| Členský stát | Německo |
| Region | Biberach |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Právní základ | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Vratná dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 14,69 mil. EUR |
| Míra podpory | 25 % |
| Délka trvání programu | 2009–2013 |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

15.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 296/09

Členský stát

Německo

Region

Biberach

Název (a/nebo jméno příjemce)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Právní základ

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Vratná dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 14,69 mil. EUR

Míra podpory

25 %

Délka trvání programu

2009–2013

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 297/09 |
| Členský stát | Německo |
| Region | Biberach |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Právní základ | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Vratná dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 10,93 mil. EUR |
| Míra podpory | 25 % |
| Délka trvání programu | 2009–2013 |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

15.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 297/09

Členský stát

Německo

Region

Biberach

Název (a/nebo jméno příjemce)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Právní základ

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Vratná dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 10,93 mil. EUR

Míra podpory

25 %

Délka trvání programu

2009–2013

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 608/09 |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Právní základ | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 60 mil. EUR |
| Míra podpory | 20 % |
| Délka trvání programu | 1.1.2010–31.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Sdělovací prostředky |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

22.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 608/09

Členský stát

Německo

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Právní základ

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 60 mil. EUR

Míra podpory

20 %

Délka trvání programu

1.1.2010–31.12.2010

Hospodářská odvětví

Sdělovací prostředky

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 683/09 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programa Emprendedores en red |
| Právní základ | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» – BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Rizikový kapitál |
| Forma podpory | Poskytnutí rizikového kapitálu |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 35 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory 35 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | Do 31.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Výpočetní technika a související obory |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

2.2.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 683/09

Členský stát

Španělsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programa Emprendedores en red

Právní základ

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» – BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Rizikový kapitál

Forma podpory

Poskytnutí rizikového kapitálu

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 35 mil. EUR

Celková částka plánované podpory 35 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

Do 31.12.2010

Hospodářská odvětví

Výpočetní technika a související obory

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/26

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 70/04

Dne 12. února 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5732. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5732. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/27

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. března 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3660 |
| JPY | japonský jen | 123,33 |
| DKK | dánská koruna | 7,4407 |
| GBP | britská libra | 0,89400 |
| SEK | švédská koruna | 9,7243 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4474 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,9990 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,284 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 261,92 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7081 |
| PLN | polský zlotý | 3,8730 |
| RON | rumunský lei | 4,0776 |
| TRY | turecká lira | 2,0815 |
| AUD | australský dolar | 1,4821 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3801 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,6010 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9066 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9040 |
| KRW | jihokorejský won | 1 548,87 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,9820 |
| CNY | čínský juan | 9,3245 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2580 |
| IDR | indonéská rupie | 12 483,42 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5141 |
| PHP | filipínské peso | 62,416 |
| RUB | ruský rubl | 39,9500 |
| THB | thajský baht | 44,108 |
| BRL | brazilský real | 2,4278 |
| MXN | mexické peso | 17,0286 |
| INR | indická rupie | 62,0920 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3660

JPY

japonský jen

123,33

DKK

dánská koruna

7,4407

GBP

britská libra

0,89400

SEK

švédská koruna

9,7243

CHF

švýcarský frank

1,4474

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,9990

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,284

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

261,92

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7081

PLN

polský zlotý

3,8730

RON

rumunský lei

4,0776

TRY

turecká lira

2,0815

AUD

australský dolar

1,4821

CAD

kanadský dolar

1,3801

HKD

hongkongský dolar

10,6010

NZD

novozélandský dolar

1,9066

SGD

singapurský dolar

1,9040

KRW

jihokorejský won

1 548,87

ZAR

jihoafrický rand

9,9820

CNY

čínský juan

9,3245

HRK

chorvatská kuna

7,2580

IDR

indonéská rupie

12 483,42

MYR

malajsijský ringgit

4,5141

PHP

filipínské peso

62,416

RUB

ruský rubl

39,9500

THB

thajský baht

44,108

BRL

brazilský real

2,4278

MXN

mexické peso

17,0286

INR

indická rupie

62,0920

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/28

---

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

2010/C 70/06

1.   Podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 (1) o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Evropská komise oznamuje, že pokud nebude zahájen přezkum v souladu s následujícím postupem, pozbudou níže uvedená antidumpingová opatření platnosti dnem uvedeným v tabulce níže.

2.   Postup

Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o přezkum. Tato žádost musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že pozbytí platnosti uvedených opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakování dumpingu a újmy.

Pokud by se Komise rozhodla dotčená opatření přezkoumat, bude poté dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům v Unii poskytnuta příležitost podat další důkazy, protidůkazy nebo připomínky k otázkám uvedeným v žádosti o přezkum.

3.   Lhůta

Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o přezkum z výše uvedených důvodů na adresu Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem, které je uvedeno v tabulce níže.

4.   Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009.

| Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jízdní kola a některé součásti jízdních kol | Čínská lidová republika
  Vietnam | Antidumpingové clo | Nařízení Rady (ES) č. 1524/2000 (Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1095/2005 (Úř. věst. L 183, 14.7.2005, s. 1) a rozšířené na součásti jízdních kol nařízením Rady (ES) č. 71/97 (Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55) | 15.7.2010 |

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti

Jízdní kola a některé součásti jízdních kol

Čínská lidová republika

Vietnam

Antidumpingové clo

Nařízení Rady (ES) č. 1524/2000 (Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1095/2005 (Úř. věst. L 183, 14.7.2005, s. 1) a rozšířené na součásti jízdních kol nařízením Rady (ES) č. 71/97 (Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55)

15.7.2010

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/29

---

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

2010/C 70/07

1.   Podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 (1) o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Evropská komise oznamuje, že pokud nebude zahájen přezkum v souladu s následujícím postupem, pozbudou níže uvedená antidumpingová opatření platnost dnem uvedeným v tabulce níže.

2.   Postup

Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o přezkum. Tato žádost musí obsahovat dostatečné důkazy, že pozbytí platnosti těchto opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakování dumpingu a újmy.

Pokud by se Komise rozhodla dotyčná opatření přezkoumat, bude poté dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům v Unii poskytnuta příležitost podat další důkazy, protidůkazy nebo připomínky k otázkám uvedeným v žádosti o přezkum.

3.   Lhůta

Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o přezkum z výše uvedených důvodů tak, aby byla doručena Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem, které je uvedeno v tabulce níže.

4.   Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009.

| Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ruční paletové vozíky a jejich základní díly | Čínská lidová republika
  Thajsko | antidumpingové clo | nařízení Rady (ES) č. 1174/2005 (Úř. věst. L 189. 21.7.2005, s. 1) rozšířené na dovoz odesílaný z Thajska nařízením Rady (ES) č. 499/2009 (Úř. věst. L 151, 16.6.2009, s. 1) | 22.7.2010 |

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti

ruční paletové vozíky a jejich základní díly

Čínská lidová republika

Thajsko

antidumpingové clo

nařízení Rady (ES) č. 1174/2005 (Úř. věst. L 189. 21.7.2005, s. 1) rozšířené na dovoz odesílaný z Thajska nařízením Rady (ES) č. 499/2009 (Úř. věst. L 151, 16.6.2009, s. 1)

22.7.2010

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/30

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2010/C 70/08

| 1. | Komise dne 12. března 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým skupina Brakes (Spojené království) (kontrolovaná podnikem Bain Capital Investors) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Menigo Foodservice AB (Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. března 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým skupina Brakes (Spojené království) (kontrolovaná podnikem Bain Capital Investors) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Menigo Foodservice AB (Švédsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Bain Capital Investors: soukromé kapitálové investice po celém světě, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Bain Capital Investors: soukromé kapitálové investice po celém světě,

| — | skupiny Brakes: dodávky potravin a stravovací služby ve Spojeném království, v Irsku a ve Francii, |
| --- | --- |

—

skupiny Brakes: dodávky potravin a stravovací služby ve Spojeném království, v Irsku a ve Francii,

| — | podniku Menigo Foodservice AB: dodávky potravin a stravovací služby ve Švédsku a v Dánsku. |
| --- | --- |

—

podniku Menigo Foodservice AB: dodávky potravin a stravovací služby ve Švédsku a v Dánsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/31

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 70/09

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti žádosti o změnu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9

„AGNELLO DI SARDEGNA“

ES č.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká:

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | | Popis produktu |
| — |  | Zeměpisná oblast |
| — | | Důkaz původu |
| — | | Metoda produkce |
| — |  | Souvislost |
| — | | Označování |
| — |  | Vnitrostátní požadavky |
| — | | Jiná – nové odkazy týkající se kontrolního subjektu |

—



Název produktu

—

Image

Popis produktu

—



Zeměpisná oblast

—

Image

Důkaz původu

—

Image

Metoda produkce

—



Souvislost

—

Image

Označování

—



Vnitrostátní požadavky

—

Image

Jiná – nové odkazy týkající se kontrolního subjektu

2.   Druh změny (změn):

| — | | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — |  | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—

Image

Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—



Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny):

3.1   Popis produktu:

| — | Z článku 4 platné specifikace byla vyjmuta aktuální tabulka týkající se chemicko-fyzikálních vlastností masa „Agnello di Sardegna“ a byly stanoveny 3 důležité parametry. Údaje obsažené v aktuální tabulce je totiž možné přisoudit i jiným typům masa (např. vepřovému a hovězímu), jak vyplývá z jedné studie University v Sassari, tudíž nejsou charakteristické pro produkt „Agnello di Sardegna“ CHZO, zatímco parametry stanovené v novém znění dokazují specifické vlastnosti produktu „Agnello di Sardegna“. To, čeho se chtělo dosáhnout současnou změnou, je jednak možnost ověřit kvalitativní parametry masa, prostřednictvím měření hodnot pH, jednak vyhnout se zbytečným analýzám produktu zaměřeným na vlastnosti ve skutečnosti „necharakterizující“, s ponecháním dvou indikativních údajů týkajících se jakosti produktu jako bílkoviny a lipidy. |
| --- | --- |

—

Z článku 4 platné specifikace byla vyjmuta aktuální tabulka týkající se chemicko-fyzikálních vlastností masa „Agnello di Sardegna“ a byly stanoveny 3 důležité parametry. Údaje obsažené v aktuální tabulce je totiž možné přisoudit i jiným typům masa (např. vepřovému a hovězímu), jak vyplývá z jedné studie University v Sassari, tudíž nejsou charakteristické pro produkt „Agnello di Sardegna“ CHZO, zatímco parametry stanovené v novém znění dokazují specifické vlastnosti produktu „Agnello di Sardegna“. To, čeho se chtělo dosáhnout současnou změnou, je jednak možnost ověřit kvalitativní parametry masa, prostřednictvím měření hodnot pH, jednak vyhnout se zbytečným analýzám produktu zaměřeným na vlastnosti ve skutečnosti „necharakterizující“, s ponecháním dvou indikativních údajů týkajících se jakosti produktu jako bílkoviny a lipidy.

3.2   Metoda produkce:

| — | V čl. 3 odst. 2 platné specifikace týkající se ustájení zvířat byl termín „jsou“ nahrazen termínem „mohou být“ pro upřesnění, že není nevyhnutelné jehňata v zimním období na noc umísťovat do budov. V Sardinii totiž nejsou ojedinělé mírné zimy, během kterých není ustájení na noc nutné. |
| --- | --- |

—

V čl. 3 odst. 2 platné specifikace týkající se ustájení zvířat byl termín „jsou“ nahrazen termínem „mohou být“ pro upřesnění, že není nevyhnutelné jehňata v zimním období na noc umísťovat do budov. V Sardinii totiž nejsou ojedinělé mírné zimy, během kterých není ustájení na noc nutné.

| — | V čl. 3 odst. 5 byla změněna část týkající se systému identifikace jednotlivých ovcí, pamatujíc, vedle manuálního systému již stanoveného v platné specifikaci, také na systémy optické či elektronické s cílem přizpůsobit se vyvíjejícím se právním předpisům Společenství a vnitrostátním předpisům v oblasti identifikace zvířat. Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003, provedené Itálií v roce 2005, skutečně stanovuje konkrétnější a přísnější pravidla, pokud jde o identifikaci a evidenci ovcí a koz, pozměněním směrnice 92/102/EHS. |
| --- | --- |

—

V čl. 3 odst. 5 byla změněna část týkající se systému identifikace jednotlivých ovcí, pamatujíc, vedle manuálního systému již stanoveného v platné specifikaci, také na systémy optické či elektronické s cílem přizpůsobit se vyvíjejícím se právním předpisům Společenství a vnitrostátním předpisům v oblasti identifikace zvířat. Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003, provedené Itálií v roce 2005, skutečně stanovuje konkrétnější a přísnější pravidla, pokud jde o identifikaci a evidenci ovcí a koz, pozměněním směrnice 92/102/EHS.

| — | Do čl. 3 písm. a) byla pro „Agnello di Sardegna“„mléčné“ vložena minimální hmotnost (5 kg), nestanovená v platné specifikaci, která naopak stanovovala pouze hmotnost maximální. Vložení minimální hmotnosti je nezbytné z toho důvodu, aby nebyly poráženy kusy příliš mladé a nedokonale vyvinuté, jejichž maso nemá vlastnosti dané specifikací. Minimální hmotnost 5 kg garantuje, že jehňata dosáhla určitého věku (přibližně 30 dní), a tudíž jistého fyzického vývoje, díky němuž může produkt získat náležité vlastnosti masa, pokud jde o svalovinu, tuk a barvu nezbytné pro produkci „Agnello di Sardegna“ CHZO. |
| --- | --- |

—

Do čl. 3 písm. a) byla pro „Agnello di Sardegna“„mléčné“ vložena minimální hmotnost (5 kg), nestanovená v platné specifikaci, která naopak stanovovala pouze hmotnost maximální. Vložení minimální hmotnosti je nezbytné z toho důvodu, aby nebyly poráženy kusy příliš mladé a nedokonale vyvinuté, jejichž maso nemá vlastnosti dané specifikací. Minimální hmotnost 5 kg garantuje, že jehňata dosáhla určitého věku (přibližně 30 dní), a tudíž jistého fyzického vývoje, díky němuž může produkt získat náležité vlastnosti masa, pokud jde o svalovinu, tuk a barvu nezbytné pro produkci „Agnello di Sardegna“ CHZO.

| — | V témže článku 3 byla pro všechny tři typologie jehněte – „mléčné“, „lehké“ a „jatečné“ – stanovena hmotnost jatečně upraveného těla „za studena, bez kůže a s hlavou a kořínkem“, která v platné specifikaci produkce není stanovena. |
| --- | --- |

—

V témže článku 3 byla pro všechny tři typologie jehněte – „mléčné“, „lehké“ a „jatečné“ – stanovena hmotnost jatečně upraveného těla „za studena, bez kůže a s hlavou a kořínkem“, která v platné specifikaci produkce není stanovena.

| — | Dále byly z článku 3 vyjmuty formulace „čistokrevný chov/získané bez křížení“ obsažené v prvním odstavci písmen a), b) a c). Výklad, který je aktuálně dán této „definici“, je v zákoně č. 280 ze dne 3. srpna 1999, který definuje plemeníka čistého plemene ovce jako „zvíře zapsané do plemenné knihy či adekvátní k zápisu do takové knihy, jehož předci prvního či druhého stupně jsou zapsáni do plemenné knihy téhož plemene“. Ve skutečnosti toto není proveditelné, protože se to střetává s realitou sardského produkčního systému: populace ovcí na Sardinii, která čítá více než 3 milióny kusů, je tvořena výlučně jedinci náležejícími k sardskému plemeni. Na Sardinii je ale, stejně jako ve zbytku Itálie, zápis do plemenné knihy ovčích plemen limitován na skromné procento subjektů (od 3 do 5 % u nejvýznamnějších plemen), protože s plemennou knihou se směřuje ke genetickému zdokonalení plemene, a tudíž se do plemenné knihy obvykle zapisují kusy určené k reprodukci a nikoliv ty určené na porážku jako ovce sardského plemene. |
| --- | --- |

—

Dále byly z článku 3 vyjmuty formulace „čistokrevný chov/získané bez křížení“ obsažené v prvním odstavci písmen a), b) a c). Výklad, který je aktuálně dán této „definici“, je v zákoně č. 280 ze dne 3. srpna 1999, který definuje plemeníka čistého plemene ovce jako „zvíře zapsané do plemenné knihy či adekvátní k zápisu do takové knihy, jehož předci prvního či druhého stupně jsou zapsáni do plemenné knihy téhož plemene“. Ve skutečnosti toto není proveditelné, protože se to střetává s realitou sardského produkčního systému: populace ovcí na Sardinii, která čítá více než 3 milióny kusů, je tvořena výlučně jedinci náležejícími k sardskému plemeni. Na Sardinii je ale, stejně jako ve zbytku Itálie, zápis do plemenné knihy ovčích plemen limitován na skromné procento subjektů (od 3 do 5 % u nejvýznamnějších plemen), protože s plemennou knihou se směřuje ke genetickému zdokonalení plemene, a tudíž se do plemenné knihy obvykle zapisují kusy určené k reprodukci a nikoliv ty určené na porážku jako ovce sardského plemene.

| — | Nakonec, v čl. 3 písm. b) a c), kde se hovoří o krmení ovcí, byla vložena slova „mateřské mléko s doplňkem“ pro upřesnění úlohy mateřského mléka v krmení jehněte. V platném znění specifikace produkce se vskutku zdá, že jehně „lehké“ (7–10 kg) a jehně „jatečné“ (10–13 kg) nejsou krmena mateřským mlékem, nýbrž výlučně přirozeným čerstvým krmivem a/nebo krmivem sušeným. Je naopak zřejmé, že krmení jehněte v první fázi (30–35 dní) je tvořeno především mateřským mlékem, zatímco v druhé fázi dochází k podávání přirozeného krmiva, čerstvé či sušené píce a obilovin, což se děje nejdříve pouze příležitostně a jako doplněk a následně pak ve větší míře. Proto bylo vložení slov „mateřské mléko s doplňkem“ myšleno jako upřesnění konceptu, čímž by se předešlo případným rozdílným interpretacím. |
| --- | --- |

—

Nakonec, v čl. 3 písm. b) a c), kde se hovoří o krmení ovcí, byla vložena slova „mateřské mléko s doplňkem“ pro upřesnění úlohy mateřského mléka v krmení jehněte. V platném znění specifikace produkce se vskutku zdá, že jehně „lehké“ (7–10 kg) a jehně „jatečné“ (10–13 kg) nejsou krmena mateřským mlékem, nýbrž výlučně přirozeným čerstvým krmivem a/nebo krmivem sušeným. Je naopak zřejmé, že krmení jehněte v první fázi (30–35 dní) je tvořeno především mateřským mlékem, zatímco v druhé fázi dochází k podávání přirozeného krmiva, čerstvé či sušené píce a obilovin, což se děje nejdříve pouze příležitostně a jako doplněk a následně pak ve větší míře. Proto bylo vložení slov „mateřské mléko s doplňkem“ myšleno jako upřesnění konceptu, čímž by se předešlo případným rozdílným interpretacím.

3.3   Označování:

| — | Do článku 6 bylo doplněno především upřesnění týkající se částí uvedených v písm. a) a b) bodě 3 doplněním slov „celá nebo na plátky“. |
| --- | --- |

—

Do článku 6 bylo doplněno především upřesnění týkající se částí uvedených v písm. a) a b) bodě 3 doplněním slov „celá nebo na plátky“.

| — | Dále byly do článku 6 vloženy dvě nové typologie částí: „plec, kýta, kotleta“ a „balená směs“, které představují nejtypičtější části v sardské tradici, a proto se připojují k těm průmyslovějším typům již stanoveným ve specifikaci. Některé typologie částí (jako plec/kýta/kotleta) jsou naprosto charakteristické pro jehně, jež je spotřebitelem viděno skutečně jako „malé jehně“ zcela odlišné od jehňat k výkrmu o hmotnosti značně vyšší převládajících na ostatních trzích. |
| --- | --- |

—

Dále byly do článku 6 vloženy dvě nové typologie částí: „plec, kýta, kotleta“ a „balená směs“, které představují nejtypičtější části v sardské tradici, a proto se připojují k těm průmyslovějším typům již stanoveným ve specifikaci. Některé typologie částí (jako plec/kýta/kotleta) jsou naprosto charakteristické pro jehně, jež je spotřebitelem viděno skutečně jako „malé jehně“ zcela odlišné od jehňat k výkrmu o hmotnosti značně vyšší převládajících na ostatních trzích.

| — | Do článku 8 se vkládá detailní popis loga a logo samotné dříve obsažené v příloze. |
| --- | --- |

—

Do článku 8 se vkládá detailní popis loga a logo samotné dříve obsažené v příloze.

Zavedením loga dojde tudíž v čl. 8 odst. 3 k vynechání slova „případné“ (v italském znění se slovo „eventuale“ nahradí určitým členem „il“).

3.4   Důkaz původu:

| — | Poněvadž specifikace neobsahovala odkaz na důkaz původu, pokládalo se za vhodné doplnit do platné specifikace článek 9 a vložit právě „důkaz původu“. |
| --- | --- |

—

Poněvadž specifikace neobsahovala odkaz na důkaz původu, pokládalo se za vhodné doplnit do platné specifikace článek 9 a vložit právě „důkaz původu“.

| — | Nakonec pak byly aktualizovány odkazy na právní úpravu, a to změnou článku 7 „Kontroly“ s odkazem na nařízení (ES) č. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Nakonec pak byly aktualizovány odkazy na právní úpravu, a to změnou článku 7 „Kontroly“ s odkazem na nařízení (ES) č. 510/2006.

Tatáž aktualizace byla provedena v prvním odstavci čl. 4.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„AGNELLO DI SARDEGNA“

ES č.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Agnello di Sardegna“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (podle přílohy III):

| Třída 1.1. | Čerstvé maso (a droby) |
| --- | --- |

Třída 1.1.

Čerstvé maso (a droby)

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

V okamžiku uvedení ke spotřebě má hotový produkt „Agnello di Sardegna“ CHZO následující vizuální vlastnosti: svalovina je světlá s jemnými vlákny, kompaktní, po tepelném opracování si udržuje křehkost, slabě prorostlá lojem, s nepříliš významnou svalovou hmotou a správným poměrem mezi kostmi a svalovinou.

Organoleptická zkouška musí dokázat takové vlastnosti jako měkkost, šťavnatost, jemná vůně a přítomnost zvláštních vůní typických pro mladé a čerstvé maso.

Kromě toho musí mít následující chemicko-fyzikální vlastnosti:

| pH | větší než 6 |
| --- | --- |
| Bílkoviny (v původní hmotě) | mezi 13 a 20 % |
| Etherový extrakt (v původní hmotě) | nižší než 3 % |

pH

větší než 6

Bílkoviny (v původní hmotě)

mezi 13 a 20 %

Etherový extrakt (v původní hmotě)

nižší než 3 %

Maso „Agnello di Sardegna“ CHZO je maso jehňat narozených a chovaných na Sardinii, pocházející z ovcí sardského plemene nebo křížením první generace s masnými plemeny Ile De France a Berrichon Du Cher či jinými masnými plemeny vysoce specializovanými a osvědčenými.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Jehňata „mléčná“ (5–7 kg) musí být krmena pouze mateřským mlékem (přirozené kojení), „lehká“ (7–10 kg) a „jatečná“ (10–13 kg) mateřským mlékem s doplňkem přirozených krmiv (píce a obiloviny) čerstvých a/nebo sušených a planě rostoucích rostlin příznačných pro typické prostředí ostrova Sardinie.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Chráněné zeměpisné označení „Agnello di Sardegna“ je vyhrazeno výhradně jehňatům narozeným, chovaným a poraženým na Sardinii.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Činnosti související s přípravou a balením částí „Agnello di Sardegna“ musí být prováděny v rámci regionu.

Pro prodej celých jatečně upravených těl jehňat, v zásadě v oblasti produkce, není stanoveno žádné zvláštní balení, jatečně upravená těla jehňat mohou být uvedena na trh celá, s ohledem na platné hygienické normy, a použity přitom musí být vhodné chladírenské dopravní prostředky.

„Agnello di Sardegna“ CHZO může být uvedeno na trh ve formě celého jatečně upraveného těla a/nebo dělené dle následujícího popisu:

| a) | Agnello di Sardegna „mléčné“ („da latte“) (5–7 kg):






  1) | intero – celé; |
| --- | --- | --- |

a)

Agnello di Sardegna „mléčné“ („da latte“) (5–7 kg):

1)

intero – celé;

| 2) | mezzena – jatečná půlka: získaná pomocí sagitálního řezu jatečně upraveným tělem jehněte na symetrické části; |
| --- | --- |

2)

mezzena – jatečná půlka: získaná pomocí sagitálního řezu jatečně upraveným tělem jehněte na symetrické části;

| 3) | quarto anteriore e posteriore – přední a zadní čtvrť (intero – celá nebo a fette – na plátky); |
| --- | --- |

3)

quarto anteriore e posteriore – přední a zadní čtvrť (intero – celá nebo a fette – na plátky);

| 4) | testa e coratella – hlava a kořínek; |
| --- | --- |

4)

testa e coratella – hlava a kořínek;

| 5) | spalla, coscia, carrè – plec, kýta, kotleta (anatomické části celé nebo na plátky); |
| --- | --- |

5)

spalla, coscia, carrè – plec, kýta, kotleta (anatomické části celé nebo na plátky);

| 6) | confezione mista – balená směs (směs složená z anatomických částí výše popsaných). |
| --- | --- |

6)

confezione mista – balená směs (směs složená z anatomických částí výše popsaných).

| b) | Agnello di Sardegna „lehké“ („leggero“) (7–10 kg) a Agnello di Sardegna „jatečné“ („da taglio“) (10–13 kg):






  1) | intero – celé; |
| --- | --- | --- |

b)

Agnello di Sardegna „lehké“ („leggero“) (7–10 kg) a Agnello di Sardegna „jatečné“ („da taglio“) (10–13 kg):

1)

intero – celé;

| 2) | mezzena – jatečná půlka: získaná pomocí sagitálního řezu jatečně upraveným tělem jehněte na symetrické části; |
| --- | --- |

2)

mezzena – jatečná půlka: získaná pomocí sagitálního řezu jatečně upraveným tělem jehněte na symetrické části;

| 3) | quarto anteriore e posteriore – přední a zadní čtvrť (intero – celá nebo a fette – na plátky); |
| --- | --- |

3)

quarto anteriore e posteriore – přední a zadní čtvrť (intero – celá nebo a fette – na plátky);

| 4) | testa e coratella – hlava a kořínek; |
| --- | --- |

4)

testa e coratella – hlava a kořínek;

| 5) | culotta – „dvojitá pistole“: zahrnuje dvě celé kýty včetně hřbetu (pravá a levá); |
| --- | --- |

5)

culotta – „dvojitá pistole“: zahrnuje dvě celé kýty včetně hřbetu (pravá a levá);

| 6) | sella inglese – anglický hřbet: tvořen horní hřbetní částí, obsahuje dvě poslední žebra s mezižeberní svalovinou; |
| --- | --- |

6)

sella inglese – anglický hřbet: tvořen horní hřbetní částí, obsahuje dvě poslední žebra s mezižeberní svalovinou;

| 7) | carrè – kotleta: zahrnuje horní hřbetní část – přední; |
| --- | --- |

7)

carrè – kotleta: zahrnuje horní hřbetní část – přední;

| 8) | groppa – hřbet: zahrnuje dvě půlky roštěné; |
| --- | --- |

8)

groppa – hřbet: zahrnuje dvě půlky roštěné;

| 9) | casco – hruď: zahrnuje plec, spodní žebra, krk a horní žebra z přední čtvrti; |
| --- | --- |

9)

casco – hruď: zahrnuje plec, spodní žebra, krk a horní žebra z přední čtvrti;

| 10) | farfalla – motýlek: zahrnuje dvě plecka spojená s krkem; |
| --- | --- |

10)

farfalla – motýlek: zahrnuje dvě plecka spojená s krkem;

| 11) | cosciotto – kýta s předkýtím: zahrnuje kýtu s předkýtím a spodní část hřbetu; |
| --- | --- |

11)

cosciotto – kýta s předkýtím: zahrnuje kýtu s předkýtím a spodní část hřbetu;

| 12) | cosciotto accorciato – kýta bez předkýtí: zahrnuje kýtu a spodní oblasti pánve a zadní část hřbetu. |
| --- | --- |

12)

cosciotto accorciato – kýta bez předkýtí: zahrnuje kýtu a spodní oblasti pánve a zadní část hřbetu.

Další části:

| 13) | sella – hřbet: zahrnuje oblast kyčelní a křížovou s posledním bederním obratlem nebo bez posledního bederního obratle; |
| --- | --- |

13)

sella – hřbet: zahrnuje oblast kyčelní a křížovou s posledním bederním obratlem nebo bez posledního bederního obratle;

| 14) | filetto – svíčková: zahrnuje oblast bederní; |
| --- | --- |

14)

filetto – svíčková: zahrnuje oblast bederní;

| 15) | carrè coperto – hřebínek: přední část kotlety obsahující první a druhá žebra; |
| --- | --- |

15)

carrè coperto – hřebínek: přední část kotlety obsahující první a druhá žebra;

| 16) | carrè scoperto – kotleta: přední část tvořená prvními 5 dorzálními obratli; |
| --- | --- |

16)

carrè scoperto – kotleta: přední část tvořená prvními 5 dorzálními obratli;

| 17) | spalla – plec: celá; |
| --- | --- |

17)

spalla – plec: celá;

| 18) | colletto – krk: zahrnuje celou oblast krku; |
| --- | --- |

18)

colletto – krk: zahrnuje celou oblast krku;

| 19) | costolette alte – horní kotleta: zahrnuje zadní hrudní oblast; |
| --- | --- |

19)

costolette alte – horní kotleta: zahrnuje zadní hrudní oblast;

| 20) | spalla, coscia, carrè – plec, kýta, kotleta (anatomické části celé nebo na plátky); |
| --- | --- |

20)

spalla, coscia, carrè – plec, kýta, kotleta (anatomické části celé nebo na plátky);

| 21) | confezione mista – balená směs (směs složená z anatomických částí výše popsaných). |
| --- | --- |

21)

confezione mista – balená směs (směs složená z anatomických částí výše popsaných).

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

CHZO „Agnello di Sardegna“ musí být uvedeno ke spotřebě celé a/nebo naporcované a na baleních celých jatečně upravených těl a/nebo porcovaných produktů, označených CHZO, anebo na etiketách na nich umístěných musí být zřetelnými a nesmazatelnými písmeny uvedeny údaje stanovené příslušnou normou.

Zvláště balení realizovaná vakuově či pomocí jiných systémů zákonem povolených musí obsahovat následující informace:

| a) | přesné údaje CHZO „Agnello di Sardegna“ a logo; |
| --- | --- |

a)

přesné údaje CHZO „Agnello di Sardegna“ a logo;

| b) | typologii masa; |
| --- | --- |

b)

typologii masa;

| c) | název části. |
| --- | --- |

c)

název části.

Logo označení stylizuje jehňátko, z něhož je patrná hlava a noha. Vnější obrys má tvar Sardinie. Typografické písmo použité pro logo „Agnello di Sardegna“ je Block.

Orámování značky samotné a jehňátka je v barvě Pantone 350 (azurová 63 % – žlutá 90 % – černá 63 %); pozadí značky je v barvě Pantone 5763 (azurová 14 % – žlutá 54 % – černá 50 %).

Image

K chráněnému zeměpisnému označení je zakázáno uvádět jakékoli jiné přívlastky, které nejsou výslovně stanoveny včetně přídavných jmen: fine (jemný), scelto (vybraný), selezionato (zvolený), superiore (znamenitý), genuino (pravý).

Povolená jsou nicméně doplňující pravdivá označení zeměpisná, jako historicko-zeměpisné názvy, názvy obcí, obdělaných pozemků, statků a podniků, která odkazují na chov, porážku a balení produktu, pokud taková označení nemají pochvalný charakter a nejsou s to uvést spotřebitele v omyl. Uvedená případná označení musí být uvedena na etiketě v třetinovém rozměru vzhledem k písmenům, kterými je napsáno označení CHZO.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast určená k chovu „Agnello di Sardegna“ zahrnuje celé území regionu Sardinie.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Sardinie je ostrov s převážně středomořským podnebím charakterizovaným mírnými a relativně deštivými zimami a suchými a teplými léty.

Vliv moře se projevuje téměř všude na ostrově, a tudíž teploty, zmírňované mořem, mají dostatečně mírný průměr: roční průměr se pohybuje mezi 14 °C a 18 °C. Deště jsou soustředěny do měsíců listopad a prosinec, zatímco v červenci a srpnu téměř neprší; ve zbývající části roku je průběh velmi nepravidelný. Srážky celkově nejsou nedostačující (průměrné hodnoty 500–800 mm/rok).

Mezi důležité klimatické jevy Sardinie určitě patří větrnost: s větší frekvencí v zimě, ale příležitostně i v ostatních ročních obdobích, hodně prudce fouká mistral, studený vítr, který přichází ze severozápadu. Ale zatímco na konci podzimu převládají mírné a vlhké větry přicházející od Atlantiku, na začátku jara to jsou ty teplé a suché přicházející z Afriky, tj. od jihu.

Sardinie si až dodnes uchovala, také kvůli řídkému osídlení a ostrovnímu charakteru, který jí zajišťuje odstup od toho, co ji obklopuje, nedotčené původní přírodní aspekty, mnohdy velmi specifické: krajina se často zdá být divoká, drsná a bez lidské přítomnosti; mnohdy z toho vyplývá krása a působivost ve Středomoří ojedinělá. Z toho důvodu si sardská flóra ve velké míře uchovala nedotčené některé velmi staré rostlinné druhy, které jinde naopak doznaly proměn nebo vyhynuly. Největší část povrchu ostrova, kde volné, kočovné pastevectví bylo vždy tradiční dominantní činností, zabírají pastviny, zastoupené jednak travnatou stepí, jednak křovinatými porosty. Nejbohatším, nejrozšířenějším a nejvíce prospívajícím druhem vegetace je rozhodně křovinatá vegetace středomořská, která charakterizuje krajinu Sardinie až do 800 m výšky, někdy tvoří malebné lesíky izolované na holých pobřežních srázech. Tato křovinatá vegetace je typickým stále zeleným společenstvím, které zahrnuje také vysoké keře – v takovém případě se hovoří o tzv. „vysoké křovinaté vegetaci“, kdy keře dosahují výšky až 4–5 m, když naleznou hlubší zem a větší vlhkost – mezi ně patří hlavně plané olivovníky, lentišky, rohovníky, myrty, vavříny, jalovce, cisty; podél řečišť bystřin se často vyskytují husté oleandry. Potom je zde ochuzená křovinatá vegetace, s keři vysokými 50 cm, obvykle nazývaná „garriga“, která zahrnuje šalvěj, rozmarýn, vřes, tymián, kručinku atd.; zajímavé jsou útvary tvořené zakrslými palmami.

5.2   Specifičnost produktu:

„Agnello di Sardegna“ CHZO se vyznačuje především menšími rozměry: zřetelný je rozdíl mezi masem určeným pro označení „Agnello di Sardegna“ CHZO a ovčím masem pocházejícím ze zvířat o větší hmotnosti s mnohými možnostmi využití, často charakterizovaným výraznou chutí ne zcela oceňovanou spotřebiteli. A právě to, co „Agnello di Sardegna“ CHZO odlišuje od posledně uvedených mas, je jeho stále příjemná chuť způsobená malým množstvím nasycených tuků v tučné části ve prospěch nenasycených řetězců (pocházejících z krmení zvířat nacházejících se na přirozené pastvině mlékem), je tak snadněji stravitelné a oblíbené.

Tuk přítomný v jatečně upravených tělech je přirozeným doplněním libové části a největší jeho část se ztrácí během samotného tepelného opracování. Maso tak zůstává správně mastné a lahodné, ale především křehčí a šťavnatější. „Agnello di Sardegna“ CHZO se odlišuje křehkostí a světlou bílou barvu masa, jeho intenzivní vůní a vysokou stravitelností a libovostí.

„Agnello di Sardegna“ CHZO je ideální potravinou nejenom proto, že je chutné, ale také z výživového hlediska, protože je velmi bohaté na biologicky hodnotné bílkoviny. Tyto vlastnosti činí toto maso zvlášť vhodnou součástí diet těch, kteří potřebují potravinu lehkou, ale přitom vysoké energetické hodnoty.

„Agnello di Sardegna“ CHZO je biologicky zdravé, zcela bez přítomnosti škodlivých látek chemické nebo biotické povahy. Je to dáno nízkým věkem zvířat, jež nejsou podrobována nucenému krmení, okolním stresům nebo hormonální léčbě, jsou chována na „čerstvém vzduchu“, v prostředí zcela přirozeném.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Vlastnosti produktu „Agnello di Sardegna“ dokonale odráží souvislost s oblastí původu.

Výrazná a divoká chuť je vlastní chovům, kdy je jehně krmeno mateřským mlékem a přirozenými krmivy a v naprosté volnosti. Jehně „Agnello di Sardegna“ je chováno podle metody extenzivního chovu a volného ustájení, tudíž v prostředí zcela přirozeném, charakterizovaném velkým prostorem od nepaměti vystaveným silnému slunečnímu záření, větrům a sardským klimatickým podmínkám.

Chov na „čerstvém vzduchu“ poskytuje jehněti „Agnello di Sardegna“ téměř jediný zdroj krmiva: „mléčný“ typ je krmen pouze mateřským mlékem a potom, když roste, volně následuje matku na pastvině, jeho krmení je doplněno o přirozená krmiva, obhospodařované traviny, planě rostoucí rostliny a aromatické trávy typické pro prostředí ostrova. Sardská ovce v posledních letech přizpůsobila svůj biologický a reprodukční cyklus podmínkám prostředí, ve kterém žije; k porodům tudíž dochází především v období pozdního podzimu, v souvislosti s prvními dešti a následným opětovným probuzením vegetace. Z těchto důvodů je její maso z hlediska organoleptického obzvlášť ceněné. Ostatně krmení mateřským mlékem ovlivňuje nejenom množství tuku, ale také jeho kvalitu. A opravdu tuky vstřebané během kojení určují složení tělesných lipidů v celém období růstu.

Kromě toho je chov na „čerstvém vzduchu“ zárukou zdravosti a adekvátního a funkčního pohybu, a to zvláště v takovém prostředí, jako je to sardské, charakterizované rozlehlými plochami, chybějící průmyslovou zástavbou s dopadem na životní prostředí a nízkou antropizací území. Území Sardinie má jeden společný rys, který mu dává neuvěřitelnou jednotvárnost: holé horizonty vzhledem k absenci pěstovaných stromů neustále připomínají převahu pasteveckého života. Toto zdání neklame: Sardinie je ostrovem pastevců; pastevecká ekonomika je zdaleka nejdůležitější na ostrově. Náš ostrov skutečně vlastní 40 % z celkového stavu ovcí v Itálii, 16 410 podniků rozšířených po celém území ostrova chová 3 294 044 kusy.

Sardinie je tudíž ještě dnes ostrovem pastevců, tak jak byla známa po celá staletí. Sardské pastevectví sahá do období před objevením se tzv. nuraghi: uvnitř staveb zvaných nuraghi byly nalezeny pozůstatky prvních předmětů ke zpracování mléka. Početné jsou pak zmínky z římského období. Plemeno ovce „Sarda“ se na sardském území zakořenilo díky dlouhé adaptační zkušenosti; je plodem staletého experimentování chovatelů a je především výsledkem dlouhého adaptačního procesu mezi člověkem a územím, mezi lidmi, územím a živočišnými plemeny.

Dnes, stejně jako před staletími, péče a pozornost pastýřů zůstaly nezměněny. A právě tímto opakováním starobylých postupů zůstávají čistokrevnost a jakost „Agnello di Sardegna“ dokonale jedinečné a nenapodobitelné. Dnes jako kdysi.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

Tento správní orgán zahájil vnitrostátní řízení o námitce týkající se návrhu změny chráněného zeměpisného označení „Agnello di Sardegna“ v úředním věstníku Italské republiky č. 2 ze dne 3. ledna 2008.

Úplné znění specifikace je k dispozici na internetové adrese:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  nebo |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

| | lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na odkaz „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na odkaz „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006)). |
| --- | --- |

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na odkaz „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na odkaz „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006)).

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Opravy

| 19.3.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 70/39

---

Oprava státní podpory – Lotyšská republika – Státní podpora C 39/09 (ex N 385/09) – Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU

(
  Úřední věstník Evropské unie C 62 ze dne 13. března 2010
  )

2010/C 70/10

Strana 7, třetí odstavec, adresa:

místo:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104“, |

„European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104“,

má být:

| „European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242“. |

„European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242“.

---