# Úradný vestník C 47/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.047.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 47 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5325. februára 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.047.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 47

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5325. februára 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 047/01 | Stanovisko Rady z 2. decembra 2009 k doplneniu aktualizovaného programu stability Belgicka na roky 2008 – 2012 | 1 |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2010/C 047/02 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie o akčnom pláne zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe a k sprievodnému návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy | 6 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 047/01

Stanovisko Rady z 2. decembra 2009 k doplneniu aktualizovaného programu stability Belgicka na roky 2008 – 2012

1

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2010/C 047/02

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie o akčnom pláne zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe a k sprievodnému návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy

6

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 047/03 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 047/03

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 047/06 | Výmenný kurz eura | 21 |
| 2010/C 047/07 | Nová národná strana obehových euromincí | 22 |
| | INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU |
| | Dozorný úrad EZVO |
| 2010/C 047/08 | Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 Dohody o EHP | 23 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 047/06

Výmenný kurz eura

21

2010/C 047/07

Nová národná strana obehových euromincí

22

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

2010/C 047/08

Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 Dohody o EHP

23

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 047/09 | Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom, okrem iného, v Kórejskej republike | 24 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 047/10 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 27 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 047/11 | Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES – Žiadosť predložená obstarávateľom | 28 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2010/C 047/09

Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom, okrem iného, v Kórejskej republike

24

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 047/10

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

27

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 047/11

Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES – Žiadosť predložená obstarávateľom

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/1

---

STANOVISKO RADY

z 2. decembra 2009

k doplneniu aktualizovaného programu stability Belgicka na roky 2008 – 2012

2010/C 47/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada (2. decembra 2009) preskúmala doplnenie k aktualizácii programu stability Belgicka z apríla 2009 (ďalej len „doplnenie“), ktoré sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2012 (2) a ktoré belgické orgány predložili ako reakciu na výzvu Rady uvedenú v jej stanovisku zo 7. júla 2009, ktoré Rada vydala k programu z apríla 2009. Toto stanovisko je aktualizáciou stanoviska z júla, pričom sa v ňom zohľadňujú informácie obsiahnuté v doplnení k programu z apríla 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada (2. decembra 2009) preskúmala doplnenie k aktualizácii programu stability Belgicka z apríla 2009 (ďalej len „doplnenie“), ktoré sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2012 (2) a ktoré belgické orgány predložili ako reakciu na výzvu Rady uvedenú v jej stanovisku zo 7. júla 2009, ktoré Rada vydala k programu z apríla 2009. Toto stanovisko je aktualizáciou stanoviska z júla, pričom sa v ňom zohľadňujú informácie obsiahnuté v doplnení k programu z apríla 2009.

| (2) | Kolaps svetového obchodu spolu s poklesom dôvery, vplyvom na bohatstvo a prísnejšími úverovými podmienkami viedli k prudkému hospodárskemu poklesu v posledkom štvrťroku 2008 a v prvom štvrťroku 2009. V druhom štvrťroku bol pokles obmedzenejší a očakáva sa, že štvrťročný rast bude v druhom polroku mierne pozitívny vzhľadom na lepšie medzinárodné prostredie. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že ročný HDP v roku 2009 klesne o približne 3 %, pričom v roku 2010 bude opäť pozitívny (0,6 %). Predpokladá sa, že rast sa v roku 2011 zvýši na úroveň 1,5 %, čím do určitej miery prekoná potenciálny rast, ktorý sa znížil v dôsledku poklesu investícií a rastu miery nezamestnanosti v súvislosti s krízou. Pokles bude mať značný nepriaznivý vplyv aj na verejné financie; podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa deficit verejných financií zhorší z 1,2 % HDP v roku 2008 na približne 6 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že deficit sa stabilizuje v rokoch 2010 a 2011, pričom sa zohľadňuje: i) skutočnosť, že rozpočtový vplyv stimulačných opatrení prijatých na konci roku 2008 v reakcii na európsky plán na oživenie hospodárstva ostáva v roku 2010 na úrovni 0,5 % HDP, čím sa prihliada na to, že tento balík zahŕňa trvalé opatrenia; a ii) konsolidačné opatrenia, ktoré prijali rôzne úrovne verejnej správy v rámci svojich rozpočtov na rok 2010 (0,75 % HDP) a rok 2011 (0,25 % HDP). Očakáva sa však, že nepriaznivá skladba hospodárskeho rastu v roku 2010 spolu s ďalším výrazným zvýšením nezamestnanosti, vyššími úrokovými výdavkami, ako aj rastom výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva (v čom sa odzrkadľujú aj opatrenia prijaté v posledných rokoch na zvýšenie sociálnych dávok vrátane dôchodkov) úplne vyrovnajú vplyv konsolidačných opatrení na celkové saldo. |
| --- | --- |

(2)

Kolaps svetového obchodu spolu s poklesom dôvery, vplyvom na bohatstvo a prísnejšími úverovými podmienkami viedli k prudkému hospodárskemu poklesu v posledkom štvrťroku 2008 a v prvom štvrťroku 2009. V druhom štvrťroku bol pokles obmedzenejší a očakáva sa, že štvrťročný rast bude v druhom polroku mierne pozitívny vzhľadom na lepšie medzinárodné prostredie. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že ročný HDP v roku 2009 klesne o približne 3 %, pričom v roku 2010 bude opäť pozitívny (0,6 %). Predpokladá sa, že rast sa v roku 2011 zvýši na úroveň 1,5 %, čím do určitej miery prekoná potenciálny rast, ktorý sa znížil v dôsledku poklesu investícií a rastu miery nezamestnanosti v súvislosti s krízou. Pokles bude mať značný nepriaznivý vplyv aj na verejné financie; podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa deficit verejných financií zhorší z 1,2 % HDP v roku 2008 na približne 6 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že deficit sa stabilizuje v rokoch 2010 a 2011, pričom sa zohľadňuje: i) skutočnosť, že rozpočtový vplyv stimulačných opatrení prijatých na konci roku 2008 v reakcii na európsky plán na oživenie hospodárstva ostáva v roku 2010 na úrovni 0,5 % HDP, čím sa prihliada na to, že tento balík zahŕňa trvalé opatrenia; a ii) konsolidačné opatrenia, ktoré prijali rôzne úrovne verejnej správy v rámci svojich rozpočtov na rok 2010 (0,75 % HDP) a rok 2011 (0,25 % HDP). Očakáva sa však, že nepriaznivá skladba hospodárskeho rastu v roku 2010 spolu s ďalším výrazným zvýšením nezamestnanosti, vyššími úrokovými výdavkami, ako aj rastom výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva (v čom sa odzrkadľujú aj opatrenia prijaté v posledných rokoch na zvýšenie sociálnych dávok vrátane dôchodkov) úplne vyrovnajú vplyv konsolidačných opatrení na celkové saldo.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého doplnenie vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po náraste o 1,1 % v roku 2008 klesne v roku 2009 o 3,1 % a potom sa v roku 2010 vráti na mieru rastu 0,4 %. Rast HDP sa preto plánuje na úrovni 1,9 % v roku 2011 a 2,4 % v roku 2012. V porovnaní s aktualizáciou programu z apríla 2009 sa rast prehodnotil smerom nadol, najmä v roku 2009. Na základe vyhodnotenia informácií dostupných v súčasnosti (3) sa tento nový scenár zdá byť vo všeobecnosti realistický; mohol by byť mierne opatrný v prípade obdobia rokov 2009 – 2010, avšak určitým spôsobom priaznivý pre ďalšie roky na základe posledných odhadov potenciálneho produktu. Hoci sa aj v prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 očakáva, že po poklese dôjde k postupnému zmenšovaniu produkčnej medzery, plánovaná rýchlosť zmenšovania medzery v doplnení sa javí ako pomerne optimistická. Skladba rastu je vo všeobecnosti realistická počas celého obdobia, na ktoré sa doplnenie vzťahuje. Prognózu inflácie v doplnení možno považovať za realistickú. Na druhej strane sa plánovaný rast miezd zdá byť počas celého obdobia príliš vysoký, keďže nižší rast nákladov na pracovnú silu v zahraničí by mohol vyvolať väčší tlak na znižovanie miezd v Belgicku v súvislosti s vysokou nezamestnanosťou. Napokon, prognóza rastu zamestnanosti na rok 2011 je v doplnení zrejme takisto mierne optimistická. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého doplnenie vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po náraste o 1,1 % v roku 2008 klesne v roku 2009 o 3,1 % a potom sa v roku 2010 vráti na mieru rastu 0,4 %. Rast HDP sa preto plánuje na úrovni 1,9 % v roku 2011 a 2,4 % v roku 2012. V porovnaní s aktualizáciou programu z apríla 2009 sa rast prehodnotil smerom nadol, najmä v roku 2009. Na základe vyhodnotenia informácií dostupných v súčasnosti (3) sa tento nový scenár zdá byť vo všeobecnosti realistický; mohol by byť mierne opatrný v prípade obdobia rokov 2009 – 2010, avšak určitým spôsobom priaznivý pre ďalšie roky na základe posledných odhadov potenciálneho produktu. Hoci sa aj v prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 očakáva, že po poklese dôjde k postupnému zmenšovaniu produkčnej medzery, plánovaná rýchlosť zmenšovania medzery v doplnení sa javí ako pomerne optimistická. Skladba rastu je vo všeobecnosti realistická počas celého obdobia, na ktoré sa doplnenie vzťahuje. Prognózu inflácie v doplnení možno považovať za realistickú. Na druhej strane sa plánovaný rast miezd zdá byť počas celého obdobia príliš vysoký, keďže nižší rast nákladov na pracovnú silu v zahraničí by mohol vyvolať väčší tlak na znižovanie miezd v Belgicku v súvislosti s vysokou nezamestnanosťou. Napokon, prognóza rastu zamestnanosti na rok 2011 je v doplnení zrejme takisto mierne optimistická.

| (4) | Doplnenie obsahuje cieľový deficit v roku 2009 vo výške 5,9 % HDP (v súlade s prognózou útvarov Komisie z jesene 2009). Zvýšenie deficitu v roku 2009 v porovnaní s deficitom vo výške 1,2 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje najmä vplyv automatických stabilizátorov. Tento vplyv je omnoho významnejší, ako by naznačovalo uplatňovanie bežných elasticít, a zahŕňa najmä výrazný pokles príjmov z daní právnických osôb. Expanzívne opatrenia v rozpočte na rok 2009 (0,5 % HDP) a balíky fiškálnych stimulov vytvorené regionálnymi vládami a federálnou vládou (0,5 % HDP) boli pomerne obmedzené v súlade s obmedzeným priestorom na manévrovanie, ktorý vyplýva z vysokej úrovne dlhu. Napokon, v rozpočtovom zhoršení sa odzrkadľujú aj negatívne jednorazové opatrenia vo výške približne 0,5 % HDP, ktoré vyplývajú najmä z dvoch súdnych rozhodnutí (4). V dôsledku týchto jednorazových opatrení a väčšieho vplyvu automatických stabilizátorov v porovnaní s očakávaniami je súčasný cieľový deficit pre rok 2009 o 2,5 % HDP vyšší ako cieľový deficit uvedený v aktualizácii programu stability z apríla 2009, pričom sa neprijali žiadne dodatočné expanzívne opatrenia. Na základe informácií uvedených v doplnení a prepočítaných útvarmi Komisie podľa spoločne odsúhlasenej metodiky sa predpokladá, že štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa zvýši z úrovne 2,3 % v roku 2008 na 4,7 % HDP v roku 2009. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva o niečo nižšie zvýšenie štrukturálneho deficitu v roku 2009 (o 2 percentuálne body namiesto 2,4 percentuálneho bodu), a to najmä preto, že v doplnení sa vplyv súdnych rozhodnutí z roku 2009 vo výške 0,5 % HDP nepovažuje za jednorazový. |
| --- | --- |

(4)

Doplnenie obsahuje cieľový deficit v roku 2009 vo výške 5,9 % HDP (v súlade s prognózou útvarov Komisie z jesene 2009). Zvýšenie deficitu v roku 2009 v porovnaní s deficitom vo výške 1,2 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje najmä vplyv automatických stabilizátorov. Tento vplyv je omnoho významnejší, ako by naznačovalo uplatňovanie bežných elasticít, a zahŕňa najmä výrazný pokles príjmov z daní právnických osôb. Expanzívne opatrenia v rozpočte na rok 2009 (0,5 % HDP) a balíky fiškálnych stimulov vytvorené regionálnymi vládami a federálnou vládou (0,5 % HDP) boli pomerne obmedzené v súlade s obmedzeným priestorom na manévrovanie, ktorý vyplýva z vysokej úrovne dlhu. Napokon, v rozpočtovom zhoršení sa odzrkadľujú aj negatívne jednorazové opatrenia vo výške približne 0,5 % HDP, ktoré vyplývajú najmä z dvoch súdnych rozhodnutí (4). V dôsledku týchto jednorazových opatrení a väčšieho vplyvu automatických stabilizátorov v porovnaní s očakávaniami je súčasný cieľový deficit pre rok 2009 o 2,5 % HDP vyšší ako cieľový deficit uvedený v aktualizácii programu stability z apríla 2009, pričom sa neprijali žiadne dodatočné expanzívne opatrenia. Na základe informácií uvedených v doplnení a prepočítaných útvarmi Komisie podľa spoločne odsúhlasenej metodiky sa predpokladá, že štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa zvýši z úrovne 2,3 % v roku 2008 na 4,7 % HDP v roku 2009. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva o niečo nižšie zvýšenie štrukturálneho deficitu v roku 2009 (o 2 percentuálne body namiesto 2,4 percentuálneho bodu), a to najmä preto, že v doplnení sa vplyv súdnych rozhodnutí z roku 2009 vo výške 0,5 % HDP nepovažuje za jednorazový.

| (5) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v doplnení je zabezpečiť postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. V doplnení sa strednodobý cieľ výslovne neuvádza a rovnako sa v ňom neplánuje dosiahnutie pôvodného strednodobého cieľa Belgicka (prebytok vo výške 0,5 % HDP v cyklicky upravenom vyjadrení a bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v období, na ktoré sa doplnenie vzťahuje. Celkový deficit sa má stabilizovať na úrovni približne 6 % HDP v roku 2010 vďaka nápravným opatreniam vo výške 0,5 % HDP predtým, ako sa postupne zlepší a do roku 2012 dosiahne úroveň 4,4 % HDP (okrem konsolidačných opatrení vo výške 1 % v roku 2011 a 1,25 % v roku 2012). V doplnení sa uvádza cieľ znížiť deficit v roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, avšak v doplnení nie je na tento rok uvedený úplne rozpracovaný scenár (5). Štrukturálny deficit v doplnení, prepočítaný podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, sa má zlepšiť o približne 0,25 percentuálneho bodu v roku 2010 a rovnako v roku 2011 a o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2012. Keďže v doplnení sa vplyv súdnych rozhodnutí v roku 2009 vo výške 0,5 % HDP nepovažuje za jednorazový, štrukturálne saldo by sa v skutočnosti zhoršilo o 0,25 % HDP v roku 2010 (z – 4,2 % HDP v roku 2009 na – 4,4 % HDP v roku 2010). Štrukturálne úpravy plánované v doplnení sú výrazne nižšie ako hodnoty vyššie uvedených plánovaných opatrení. To vyjadruje, že štrukturálne saldo by sa pri nezmenenej politike automaticky zhoršilo v priemere o 0,5 % HDP ročne v dôsledku nepriaznivej skladby hospodárskeho rastu v roku 2010, vyšších úrokových výdavkov a vyšších výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva (v čom sa odzrkadľujú aj opatrenia prijaté v posledných rokoch na zvýšenie sociálnych dávok vrátane dôchodkov). Podľa doplnenia sa plánované konsolidačné úsilie rovnako zakladá na zvýšení daňových príjmov (konkrétne daní z príjmov a bohatstva) a znížení výdavkov (konkrétne na medzispotrebu, kompenzácie zamestnancom a naturálne sociálne transfery). V doplnení sa verejný dlh odhaduje na úrovni 89,6 % HDP v roku 2008 oproti 84 % HDP v roku 2007, pričom nárast je vo veľkej miere dôsledkom značného zosúladenia dlhu a deficitu vyplývajúceho z operácií na záchranu bánk (6 % HDP). V doplnení sa očakáva ďalšie zvýšenie pomeru dlhu k HDP na úroveň okolo 104 % v roku 2011, keď sa vo veľkej miere stabilizuje; tento pomer dlhu k HDP je podstatne vyšší ako v aktualizácii z apríla (najmä v dôsledku vyšších deficitov). V prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 sa plánuje porovnateľné zvýšenie pomeru dlhu k HDP. |
| --- | --- |

(5)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v doplnení je zabezpečiť postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. V doplnení sa strednodobý cieľ výslovne neuvádza a rovnako sa v ňom neplánuje dosiahnutie pôvodného strednodobého cieľa Belgicka (prebytok vo výške 0,5 % HDP v cyklicky upravenom vyjadrení a bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v období, na ktoré sa doplnenie vzťahuje. Celkový deficit sa má stabilizovať na úrovni približne 6 % HDP v roku 2010 vďaka nápravným opatreniam vo výške 0,5 % HDP predtým, ako sa postupne zlepší a do roku 2012 dosiahne úroveň 4,4 % HDP (okrem konsolidačných opatrení vo výške 1 % v roku 2011 a 1,25 % v roku 2012). V doplnení sa uvádza cieľ znížiť deficit v roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, avšak v doplnení nie je na tento rok uvedený úplne rozpracovaný scenár (5). Štrukturálny deficit v doplnení, prepočítaný podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, sa má zlepšiť o približne 0,25 percentuálneho bodu v roku 2010 a rovnako v roku 2011 a o 0,5 percentuálneho bodu v roku 2012. Keďže v doplnení sa vplyv súdnych rozhodnutí v roku 2009 vo výške 0,5 % HDP nepovažuje za jednorazový, štrukturálne saldo by sa v skutočnosti zhoršilo o 0,25 % HDP v roku 2010 (z – 4,2 % HDP v roku 2009 na – 4,4 % HDP v roku 2010). Štrukturálne úpravy plánované v doplnení sú výrazne nižšie ako hodnoty vyššie uvedených plánovaných opatrení. To vyjadruje, že štrukturálne saldo by sa pri nezmenenej politike automaticky zhoršilo v priemere o 0,5 % HDP ročne v dôsledku nepriaznivej skladby hospodárskeho rastu v roku 2010, vyšších úrokových výdavkov a vyšších výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva (v čom sa odzrkadľujú aj opatrenia prijaté v posledných rokoch na zvýšenie sociálnych dávok vrátane dôchodkov). Podľa doplnenia sa plánované konsolidačné úsilie rovnako zakladá na zvýšení daňových príjmov (konkrétne daní z príjmov a bohatstva) a znížení výdavkov (konkrétne na medzispotrebu, kompenzácie zamestnancom a naturálne sociálne transfery). V doplnení sa verejný dlh odhaduje na úrovni 89,6 % HDP v roku 2008 oproti 84 % HDP v roku 2007, pričom nárast je vo veľkej miere dôsledkom značného zosúladenia dlhu a deficitu vyplývajúceho z operácií na záchranu bánk (6 % HDP). V doplnení sa očakáva ďalšie zvýšenie pomeru dlhu k HDP na úroveň okolo 104 % v roku 2011, keď sa vo veľkej miere stabilizuje; tento pomer dlhu k HDP je podstatne vyšší ako v aktualizácii z apríla (najmä v dôsledku vyšších deficitov). V prognóze útvarov Komisie z jesene 2009 sa plánuje porovnateľné zvýšenie pomeru dlhu k HDP.

| (6) | Rozpočtové ciele sú celkovo vystavené niektorým rizikám, a to najmä v roku 2011. Po prvé, makroekonomické prostredie je neisté, a preto sa nedá vylúčiť, že výsledky v rokoch 2011 a 2012 budú horšie, ako sa plánovalo v doplnení. Po druhé, konsolidačné opatrenia uvedené v doplnení s cieľom podporiť ciele nie sú dostatočne špecifikované. Hoci sa v prípade roku 2010 zdá, že na základe návrhov rozpočtov pre jednotlivé úrovne verejnej správy na rok 2010, ktoré sa schválili po predložení doplnenia, hodnota nápravných opatrení presahuje hodnotu 0,5 % HDP plánovanú v doplnení, keďže dostatočne špecifikované opatrenia v súčasnosti predstavujú okolo 0,75 % HDP, v súvislosti s neskoršími rokmi existuje iba málo dostupných informácií o charaktere plánovaných opatrení. A napokon, vláda poskytla bankovému sektoru rozsiahle záruky, ktoré môžu viesť k zvýšeniu budúcich deficitov a dlhov v rozsahu, v akom sa použijú, hoci niektoré náklady na podporu finančného sektora zo strany vlády by sa mohli v budúcnosti aj získať späť. Na druhej strane nemožno vylúčiť, že vzhľadom na vyšší pokles príjmov v roku 2009 v porovnaní s očakávaniami môžu byť daňové príjmy dynamickejšie, ako by mohlo vyplynúť len z bežných elasticít. Vzhľadom na riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov môže byť aj vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, než sa predpokladá v doplnení. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové ciele sú celkovo vystavené niektorým rizikám, a to najmä v roku 2011. Po prvé, makroekonomické prostredie je neisté, a preto sa nedá vylúčiť, že výsledky v rokoch 2011 a 2012 budú horšie, ako sa plánovalo v doplnení. Po druhé, konsolidačné opatrenia uvedené v doplnení s cieľom podporiť ciele nie sú dostatočne špecifikované. Hoci sa v prípade roku 2010 zdá, že na základe návrhov rozpočtov pre jednotlivé úrovne verejnej správy na rok 2010, ktoré sa schválili po predložení doplnenia, hodnota nápravných opatrení presahuje hodnotu 0,5 % HDP plánovanú v doplnení, keďže dostatočne špecifikované opatrenia v súčasnosti predstavujú okolo 0,75 % HDP, v súvislosti s neskoršími rokmi existuje iba málo dostupných informácií o charaktere plánovaných opatrení. A napokon, vláda poskytla bankovému sektoru rozsiahle záruky, ktoré môžu viesť k zvýšeniu budúcich deficitov a dlhov v rozsahu, v akom sa použijú, hoci niektoré náklady na podporu finančného sektora zo strany vlády by sa mohli v budúcnosti aj získať späť. Na druhej strane nemožno vylúčiť, že vzhľadom na vyšší pokles príjmov v roku 2009 v porovnaní s očakávaniami môžu byť daňové príjmy dynamickejšie, ako by mohlo vyplynúť len z bežných elasticít. Vzhľadom na riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov môže byť aj vývoj pomeru dlhu k HDP menej priaznivý, než sa predpokladá v doplnení.

| (7) | Fiškálna pozícia meraná na základe prepočítanej zmeny štrukturálneho salda v doplnení a zohľadňujúca uvedené riziká je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva expanzívna v roku 2009 a vo všeobecnosti neutrálna počas zostávajúceho programového obdobia. Vzhľadom na riziká súvisiace s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií vrátane vysokej úrovne verejného dlhu, ktorý sa navyše počas programového obdobia dostatočne nezmenšuje smerom k referenčnej hodnote, a dôležité podmienené záväzky vyplývajúce z opatrení na stabilizáciu finančného systému by sa tempo konsolidácie malo od roku 2011 značne posilniť. |
| --- | --- |

(7)

Fiškálna pozícia meraná na základe prepočítanej zmeny štrukturálneho salda v doplnení a zohľadňujúca uvedené riziká je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva expanzívna v roku 2009 a vo všeobecnosti neutrálna počas zostávajúceho programového obdobia. Vzhľadom na riziká súvisiace s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií vrátane vysokej úrovne verejného dlhu, ktorý sa navyše počas programového obdobia dostatočne nezmenšuje smerom k referenčnej hodnote, a dôležité podmienené záväzky vyplývajúce z opatrení na stabilizáciu finančného systému by sa tempo konsolidácie malo od roku 2011 značne posilniť.

| (8) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje uvedené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, doplnením sa zlepšilo dodržiavanie požiadaviek kódexu správania, hoci pretrvávajú určité medzery v povinných a nepovinných údajoch (6). |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje uvedené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, doplnením sa zlepšilo dodržiavanie požiadaviek kódexu správania, hoci pretrvávajú určité medzery v povinných a nepovinných údajoch (6).

Celkovo možno konštatovať, že expanzívna fiškálna pozícia v roku 2009 je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Podporné diskrečné opatrenia spolu s fungovaním automatických stabilizátorov privedú celkový deficit na úroveň takmer 6 % HDP. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP, ktorý sa v roku 2008 zvýšil v dôsledku opatrení na stabilizáciu finančného systému, sa bude naďalej vyvíjať smerom nahor na úroveň 104 % v roku 2012. Tento vývoj nastáva po výraznom poklese zo 134 % v roku 1993 na 84 % v roku 2007, založenom na dosiahnutí vyvážených rozpočtov. Smerovanie konsolidácie v doplnení sa zameriava na postupné znižovanie celkového deficitu na úroveň 4,4 % v roku 2012, ktorý ďalej klesne na úroveň 2,8 % HDP v roku 2013, a na dosiahnutie vyváženého rozpočtu v roku 2015. Toto smerovanie je v roku 2011 vo všeobecnosti vystavené riziku, čo vyplýva zo skutočnosti, že východiskové opatrenia nie sú dostatočne špecifikované a do určitej miery z priaznivých makroekonomických predpokladov. Vzhľadom na dynamiku dlhu a dlhodobú udržateľnosť verejných financií by sa plánovaná konsolidácia mala od roku 2011 značne posilniť, aby sa mohol deficit rázne znížiť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP.

V zmysle uvedeného posúdenia a spolu s predchádzajúcimi výzvami vydanými v stanovisku Rady zo 7. júla 2009 s cieľom zlepšiť kvalitu a dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa Belgicko vyzýva aj k dosiahnutiu takého objemu konsolidačných opatrení v roku 2010, ako sa plánovalo v návrhu rozpočtu na rok 2010, a k tomu, aby výrazne posilnilo úsilie o úpravu od roku 2011 prostredníctvom uvedených štrukturálnych opatrení, aby sa deficit rázne znížil pod referenčnú hodnotu 3 % HDP.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS sep. 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM jes. 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| Inflácia HICP
  (%) | PS sep. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jes. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Produkčná medzera (7)

  (% potenciálneho HDP) | PS sep. 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM jes. 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS sep. 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | neuv. |
| KOM jes. 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | neuv. |
| PS apr. 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS sep. 2009 | neuv. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM jes. 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS sep. 2009 | neuv. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM jes. 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS sep. 2009 | neuv. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM jes. 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | neuv. |
| PS apr. 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS sep. 2009 | neuv. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM jes. 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Cyklicky upravené saldo (8)

  (% HDP) | PS sep. 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM jes. 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | neuv. |
| PS apr. 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Štrukturálne saldo (9)

  (% HDP) | PS sep. 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM jes. 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | neuv. |
| PS apr. 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS sep. 2009 | neuv. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM jes. 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | neuv. |
| PS apr. 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Doplnenie zo septembra 2009 k aktualizácii programu stability z apríla 2009 (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS sep. 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM jes. 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

neuv.

PS apr. 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

Inflácia HICP

(%)

PS sep. 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM jes. 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

neuv.

PS apr. 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Produkčná medzera (7)

(% potenciálneho HDP)

PS sep. 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM jes. 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

neuv.

PS apr. 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS sep. 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

neuv.

KOM jes. 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

neuv.

PS apr. 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Verejné príjmy

(% HDP)

PS sep. 2009

neuv.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM jes. 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

neuv.

PS apr. 2009

48,1

48,6

48,2

neuv.

neuv.

neuv.

Verejné výdavky

(% HDP)

PS sep. 2009

neuv.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM jes. 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

neuv.

PS apr. 2009

48,3

49,8

51,6

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS sep. 2009

neuv.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM jes. 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

neuv.

PS apr. 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primárne saldo

(% HDP)

PS sep. 2009

neuv.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM jes. 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

neuv.

PS apr. 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Cyklicky upravené saldo (8)

(% HDP)

PS sep. 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM jes. 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

neuv.

PS apr. 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Štrukturálne saldo (9)

(% HDP)

PS sep. 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM jes. 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

neuv.

PS apr. 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS sep. 2009

neuv.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM jes. 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

neuv.

PS apr. 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Doplnenie zo septembra 2009 k aktualizácii programu stability z apríla 2009 (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizácia programu stability z apríla 2009 sa vzťahovala na obdobie rokov 2008 až 2013.

(3)  V posúdení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jesene 2009.

(4)  Po prvé, Európsky súdny dvor rozhodol, že dane z príjmov právnických osôb sa musia vrátiť, pretože belgická schéma odpočtov na prijaté dividendy nebola zlučiteľná so smernicou Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Po druhé, belgický ústavný súd rozhodol, že nesprávne zaplatené dane z príjmov fyzických osôb by sa s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie mali vrátiť spolubývajúcim a zosobášeným nezamestnaným osobám.

(5)  V programe sa uvádzajú celkové deficity na obdobie rokov 2013 – 2015 (2,8 % HDP v roku 2013, 1,3 % HDP v roku 2014 a 0 % HDP v roku 2015), neposkytuje sa však ďalší rozpis alebo makroekonomický scenár na podloženie týchto cieľových hodnôt.

(6)  Konkrétne nebola predložená tabuľka týkajúca sa cyklického vývoja.

(7)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá z programov, ako ich prepočítali útvary Komisie na základe informácií uvedených v doplnení.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % a 1,2 % v období rokov 2007 – 2011.

(9)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa doplnenia predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia 0 počas celého obdobia. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 jednorazové opatrenia znižujú deficit v rokoch 2008 a 2010 (0,1 % HDP) a zvyšujú deficit v roku 2009 (0,5 % HDP).

Zdroj:

Doplnenie zo septembra 2009 k aktualizácii programu stability z apríla 2009 (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/6

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie o akčnom pláne zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe a k sprievodnému návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy

2010/C 47/02

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

so zreteľom na žiadosť Európskej komisie o stanovisko podľa článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorá bola doručená 11. februára 2009,

ZAUJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia prijala 16. decembra 2008 oznámenie, ktorým vymedzuje akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe (ďalej len „oznámenie“) (1). Oznámenie sprevádza návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy (ďalej len „návrh“) (2). Komisia poslala oznámenie a sprievodný návrh EDPS na konzultáciu podľa článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

Komisia prijala 16. decembra 2008 oznámenie, ktorým vymedzuje akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe (ďalej len „oznámenie“) (1). Oznámenie sprevádza návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy (ďalej len „návrh“) (2). Komisia poslala oznámenie a sprievodný návrh EDPS na konzultáciu podľa článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 (3).

| 2. | EDPS víta skutočnosť, že sa s ním konzultuje a odporúča, aby sa v odôvodneniach návrhu uviedol odkaz na túto konzultáciu podobne ako vo viacerých iných legislatívnych textoch, pri ktorých sa s ním konzultovalo podľa nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

EDPS víta skutočnosť, že sa s ním konzultuje a odporúča, aby sa v odôvodneniach návrhu uviedol odkaz na túto konzultáciu podobne ako vo viacerých iných legislatívnych textoch, pri ktorých sa s ním konzultovalo podľa nariadenia (ES) č. 45/2001.

I.1.   Oznámenie Komisie o akčnom pláne zavádzania IDS v Európe

| 3. | „Inteligentné dopravné systémy“ („IDS“) sú moderné aplikácie, ktoré využívajú informačné a komunikačné technológie (IKT), ktoré sú zabudované v rôznych druhoch dopravy na účely vzájomnej interakcie. V oblasti cestnej dopravy budú IDS poskytovať inovatívne služby pre jednotlivé druhy dopravy a riadenie premávky rozličným užívateľom, ako sú cestujúci, užívatelia a prevádzkovatelia infraštruktúry cestnej dopravy, správcovia vozových parkov a prevádzkovatelia pohotovostných služieb. |
| --- | --- |

3.

„Inteligentné dopravné systémy“ („IDS“) sú moderné aplikácie, ktoré využívajú informačné a komunikačné technológie (IKT), ktoré sú zabudované v rôznych druhoch dopravy na účely vzájomnej interakcie. V oblasti cestnej dopravy budú IDS poskytovať inovatívne služby pre jednotlivé druhy dopravy a riadenie premávky rozličným užívateľom, ako sú cestujúci, užívatelia a prevádzkovatelia infraštruktúry cestnej dopravy, správcovia vozových parkov a prevádzkovatelia pohotovostných služieb.

| 4. | Komisia zhodnotila rastúce zavádzanie IDS v rôznych druhoch dopravy (4) v Európskej únii a prijala akčný plán na urýchlenie zavádzania a používania aplikácií a služieb IDS v oblasti cestnej dopravy. Plán si tiež kladie za cieľ zabezpečiť ich interakciu s inými druhmi dopravy, čo uľahčí poskytovanie multimodálnych služieb. Koherentné zavedenie IDS v Európe bude slúžiť rôznym cieľom Spoločenstva vrátane efektívnosti, udržateľnosti, bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany dopravy, pričom podporí vnútorný trh a konkurencieschopnosť EÚ. Vzhľadom na rozmanitosť cieľov, ktoré sa sledujú pri zavádzaní IDS, sa v oznámení načrtáva šesť prioritných oblastí opatrení v období 2009 – 2014. Komisia na účely realizácie plánu navrhuje, aby sa prostredníctvom smernice vymedzil na úrovni EÚ právny rámec, v ktorom sa zadefinuje istý počet opatrení vo vybraných prioritných oblastiach. |
| --- | --- |

4.

Komisia zhodnotila rastúce zavádzanie IDS v rôznych druhoch dopravy (4) v Európskej únii a prijala akčný plán na urýchlenie zavádzania a používania aplikácií a služieb IDS v oblasti cestnej dopravy. Plán si tiež kladie za cieľ zabezpečiť ich interakciu s inými druhmi dopravy, čo uľahčí poskytovanie multimodálnych služieb. Koherentné zavedenie IDS v Európe bude slúžiť rôznym cieľom Spoločenstva vrátane efektívnosti, udržateľnosti, bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany dopravy, pričom podporí vnútorný trh a konkurencieschopnosť EÚ. Vzhľadom na rozmanitosť cieľov, ktoré sa sledujú pri zavádzaní IDS, sa v oznámení načrtáva šesť prioritných oblastí opatrení v období 2009 – 2014. Komisia na účely realizácie plánu navrhuje, aby sa prostredníctvom smernice vymedzil na úrovni EÚ právny rámec, v ktorom sa zadefinuje istý počet opatrení vo vybraných prioritných oblastiach.

I.2.   Návrh smernice, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy

| 5. | Návrhom sa ustanovuje rámec pre nadnárodné zavádzanie aplikácií IDS, ktoré má uľahčiť poskytovanie harmonizovaných cezhraničných služieb, najmä pokiaľ ide o informácie o premávke a cestovné informácie a riadenie premávky. Požaduje sa v ňom, aby členské štáty prijali niekoľko technických opatrení, ktoré uľahčia výmenu údajov medzi užívateľmi, orgánmi verejnej moci, relevantnými zainteresovanými stranami a poskytovateľmi služieb IDS, a ktorými sa do vozidiel a cestnej infraštruktúry integrujú systémy IDS, ktoré sa týkajú bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany. Technické špecifikácie pre aplikácie a systémy IDS v štyroch z prioritných oblastí (5) uvedených v akčnom pláne budú definované prostredníctvom komitologického postupu (6), ktorého hlavné prvky sú uvedené v prílohe II. Konkrétne účely, na ktoré sa IDS budú v týchto oblastiach používať, však nie sú jasné. Okrem toho sa môže zavádzanie IDS rozšíriť do oveľa viac oblastí, ako sú uvedené štyri oblasti pôvodne vybrané s cieľom vypracovať harmonizované technické špecifikácie. Hoci sa návrh zaoberá najmä zavádzaním budúcich aplikácií a služieb IDS, musí tiež, ak je to možné, zahŕňať technológie, ktoré v tejto oblasti už existujú alebo sa v súčasnosti vyvíjajú (ako je systém eCall, eToll atď.). |
| --- | --- |

5.

Návrhom sa ustanovuje rámec pre nadnárodné zavádzanie aplikácií IDS, ktoré má uľahčiť poskytovanie harmonizovaných cezhraničných služieb, najmä pokiaľ ide o informácie o premávke a cestovné informácie a riadenie premávky. Požaduje sa v ňom, aby členské štáty prijali niekoľko technických opatrení, ktoré uľahčia výmenu údajov medzi užívateľmi, orgánmi verejnej moci, relevantnými zainteresovanými stranami a poskytovateľmi služieb IDS, a ktorými sa do vozidiel a cestnej infraštruktúry integrujú systémy IDS, ktoré sa týkajú bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany. Technické špecifikácie pre aplikácie a systémy IDS v štyroch z prioritných oblastí (5) uvedených v akčnom pláne budú definované prostredníctvom komitologického postupu (6), ktorého hlavné prvky sú uvedené v prílohe II. Konkrétne účely, na ktoré sa IDS budú v týchto oblastiach používať, však nie sú jasné. Okrem toho sa môže zavádzanie IDS rozšíriť do oveľa viac oblastí, ako sú uvedené štyri oblasti pôvodne vybrané s cieľom vypracovať harmonizované technické špecifikácie. Hoci sa návrh zaoberá najmä zavádzaním budúcich aplikácií a služieb IDS, musí tiež, ak je to možné, zahŕňať technológie, ktoré v tejto oblasti už existujú alebo sa v súčasnosti vyvíjajú (ako je systém eCall, eToll atď.).

| 6. | Návrh bol poslaný Európskemu parlamentu, ktorý svoje stanovisko v prvom čítaní (7) prijal 23. apríla 2009. V nadväznosti na žiadosť o konzultáciu zaslanú Radou 29. januára 2009 prijal Európsky hospodársky a sociálny výbor svoje stanovisko k návrhu 13. mája 2009 (8). |
| --- | --- |

6.

Návrh bol poslaný Európskemu parlamentu, ktorý svoje stanovisko v prvom čítaní (7) prijal 23. apríla 2009. V nadväznosti na žiadosť o konzultáciu zaslanú Radou 29. januára 2009 prijal Európsky hospodársky a sociálny výbor svoje stanovisko k návrhu 13. mája 2009 (8).

I.3.   Zameranie stanoviska

| 7. | EDPS víta konzultácie o navrhovanom pláne zavádzania IDS, ktorý predložila Komisia. EDPS sa nezaoberá otázkami vznesenými v akčnom pláne pre IDS prvýkrát. EDPS vydal stanovisko k návrhu Komisie o zjednodušení cezhraničného presadzovania pravidiel v oblasti bezpečnosti cestnej premávky (9) a prispel k práci pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 na pracovnom dokumente o systéme eCall (10). |
| --- | --- |

7.

EDPS víta konzultácie o navrhovanom pláne zavádzania IDS, ktorý predložila Komisia. EDPS sa nezaoberá otázkami vznesenými v akčnom pláne pre IDS prvýkrát. EDPS vydal stanovisko k návrhu Komisie o zjednodušení cezhraničného presadzovania pravidiel v oblasti bezpečnosti cestnej premávky (9) a prispel k práci pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 na pracovnom dokumente o systéme eCall (10).

| 8. | Inteligentné dopravné systémy sú založené na zhromažďovaní, spracúvaní a výmene najrôznejších údajov z verejných a súkromných zdrojov, predstavujú teda oblasť s intenzívnym využívaním údajov. Zavádzanie IDS bude do značnej miery založené na technológiách určovania zemepisnej polohy, napríklad satelitných, a bezkontaktných technológiách, ako napríklad RFID, ktoré umožnia poskytovanie rozličných verejných a/alebo komerčných služieb založených na znalosti polohy (napr. dopravné informácie poskytované v reálnom čase, eFreight, eCall, eToll, rezervácie parkovania atď.). Niektoré z informácií, ktoré budú spracúvané prostredníctvom IDS, budú agregované – napríklad informácie o premávke, nehodách a príležitostiach – a nesúvisia so žiadnym konkrétnym jednotlivcom, zatiaľ čo iné informácie sa budú týkať identifikovaných alebo identifikovateľných jednotlivcov, a preto sa považujú za osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES. |
| --- | --- |

8.

Inteligentné dopravné systémy sú založené na zhromažďovaní, spracúvaní a výmene najrôznejších údajov z verejných a súkromných zdrojov, predstavujú teda oblasť s intenzívnym využívaním údajov. Zavádzanie IDS bude do značnej miery založené na technológiách určovania zemepisnej polohy, napríklad satelitných, a bezkontaktných technológiách, ako napríklad RFID, ktoré umožnia poskytovanie rozličných verejných a/alebo komerčných služieb založených na znalosti polohy (napr. dopravné informácie poskytované v reálnom čase, eFreight, eCall, eToll, rezervácie parkovania atď.). Niektoré z informácií, ktoré budú spracúvané prostredníctvom IDS, budú agregované – napríklad informácie o premávke, nehodách a príležitostiach – a nesúvisia so žiadnym konkrétnym jednotlivcom, zatiaľ čo iné informácie sa budú týkať identifikovaných alebo identifikovateľných jednotlivcov, a preto sa považujú za osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES.

| 9. | EDPS považuje za zásadné, aby opatrenia plánované v rámci zavádzania IDS boli v súlade s existujúcim právnym rámcom uvedeným v návrhu, najmä smernicou 95/46/ES o ochrane údajov (11) a smernicou 2002/58/ES o elektronickom súkromí (12). |
| --- | --- |

9.

EDPS považuje za zásadné, aby opatrenia plánované v rámci zavádzania IDS boli v súlade s existujúcim právnym rámcom uvedeným v návrhu, najmä smernicou 95/46/ES o ochrane údajov (11) a smernicou 2002/58/ES o elektronickom súkromí (12).

| 10. | Komisia ako jednu z hlavných prekážok presadzovania IDS identifikovala nevyriešené otázky týkajúce sa súkromia a ochrany údajov. Tieto otázky budú v tomto stanovisku rozpracované takto:






  — | v kapitole II sa analyzuje právny rámec predložený Komisiou na účely zavádzania IDS z hľadiska ochrany údajov, |
| --- | --- | --- |

10.

Komisia ako jednu z hlavných prekážok presadzovania IDS identifikovala nevyriešené otázky týkajúce sa súkromia a ochrany údajov. Tieto otázky budú v tomto stanovisku rozpracované takto:

—

v kapitole II sa analyzuje právny rámec predložený Komisiou na účely zavádzania IDS z hľadiska ochrany údajov,

| — | kapitola III je zameraná na obavy spojené s ochranou údajov, ktoré sa musia ďalej riešiť s cieľom správneho zavádzania IDS:






  — | v prvom bode stanoviska sa zdôrazňuje potreba, aby sa pri vývoji IDS dodržiavala zásada „ochrany súkromia už v štádiu návrhu“, a načrtávajú sa ďalšie dôležité otázky, ktoré treba riešiť pri vývoji aplikácií a systémov spracovania údajov v rámci IDS, |
| --- | --- | --- |

—

kapitola III je zameraná na obavy spojené s ochranou údajov, ktoré sa musia ďalej riešiť s cieľom správneho zavádzania IDS:

—

v prvom bode stanoviska sa zdôrazňuje potreba, aby sa pri vývoji IDS dodržiavala zásada „ochrany súkromia už v štádiu návrhu“, a načrtávajú sa ďalšie dôležité otázky, ktoré treba riešiť pri vývoji aplikácií a systémov spracovania údajov v rámci IDS,

| — | druhý bod sa zameriava na niektoré úvahy týkajúce sa súkromia, ktorými je potrebné ďalej sa zaoberať v oblasti poskytovania služieb IDS. |
| --- | --- |

—

druhý bod sa zameriava na niektoré úvahy týkajúce sa súkromia, ktorými je potrebné ďalej sa zaoberať v oblasti poskytovania služieb IDS.

II.   ANALÝZA PRÁVNEHO RÁMCA NAVRHOVANÉHO PRE ZAVÁDZANIE IDS

| 11. | Návrh smernice predložený Komisiou obsahuje dve ustanovenia (odôvodnenie 9 a článok 6), ktoré sa zaoberajú ochranou súkromia, bezpečnosťou a opätovným používaním informácií. V článku 6 ods. 1 návrhu Komisie sa vyžaduje, aby sa prevádzka IDS uskutočňovala v súlade s pravidlami na ochranu údajov ustanovenými okrem iného v smernici 95/46/ES a smernici 2002/58/ES. V návrhu Komisie sa v článku 6 ods. 2 ustanovujú konkrétne opatrenia na ochranu údajov najmä z bezpečnostného hľadiska: uvádza sa v ňom, že „členské štáty predovšetkým zabezpečia, aby boli údaje a záznamy IDS chránené pred zneužitím vrátane nezákonného prístupu, zmeny alebo straty“. Nakoniec, v článku 6 ods. 3 návrhu Komisie sa ustanovuje: „Uplatňuje sa smernica 2003/98/ES.“ |
| --- | --- |

11.

Návrh smernice predložený Komisiou obsahuje dve ustanovenia (odôvodnenie 9 a článok 6), ktoré sa zaoberajú ochranou súkromia, bezpečnosťou a opätovným používaním informácií. V článku 6 ods. 1 návrhu Komisie sa vyžaduje, aby sa prevádzka IDS uskutočňovala v súlade s pravidlami na ochranu údajov ustanovenými okrem iného v smernici 95/46/ES a smernici 2002/58/ES. V návrhu Komisie sa v článku 6 ods. 2 ustanovujú konkrétne opatrenia na ochranu údajov najmä z bezpečnostného hľadiska: uvádza sa v ňom, že „členské štáty predovšetkým zabezpečia, aby boli údaje a záznamy IDS chránené pred zneužitím vrátane nezákonného prístupu, zmeny alebo straty“. Nakoniec, v článku 6 ods. 3 návrhu Komisie sa ustanovuje: „Uplatňuje sa smernica 2003/98/ES.“

| 12. | Európsky parlament navrhol v prvom čítaní pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa článku 6. Ide najmä o tri nové odseky doplnené k článku 6 ods. 1, ktoré sa týkajú používania prípadných anonymných údajov, spracúvania citlivých údajov až po udelení informovaného súhlasu dotknutej osoby a zabezpečenia toho, aby sa osobné údaje spracúvali, iba „ak je toto spracúvanie nevyhnutné na fungovanie aplikácií a/alebo služieb IDS“. Okrem toho sa mení článok 6 ods. 2, do ktorého sa dopĺňa, že údaje a záznamy IDS „nesmú byť použité na iné účely, než tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici“. |
| --- | --- |

12.

Európsky parlament navrhol v prvom čítaní pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa článku 6. Ide najmä o tri nové odseky doplnené k článku 6 ods. 1, ktoré sa týkajú používania prípadných anonymných údajov, spracúvania citlivých údajov až po udelení informovaného súhlasu dotknutej osoby a zabezpečenia toho, aby sa osobné údaje spracúvali, iba „ak je toto spracúvanie nevyhnutné na fungovanie aplikácií a/alebo služieb IDS“. Okrem toho sa mení článok 6 ods. 2, do ktorého sa dopĺňa, že údaje a záznamy IDS „nesmú byť použité na iné účely, než tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici“.

| 13. | EDPS víta skutočnosť, že ochrana údajov sa pri príprave návrhu zohľadnila a že je v návrhu prezentovaná ako všeobecná podmienka pre správne zavedenie IDS v Európe. EDPS uznáva, že na účely zabezpečenia funkčnosti aplikácií a služieb IDS v celej Európe je potrebné dosiahnuť ucelenú harmonizáciu dátových procesov na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

13.

EDPS víta skutočnosť, že ochrana údajov sa pri príprave návrhu zohľadnila a že je v návrhu prezentovaná ako všeobecná podmienka pre správne zavedenie IDS v Európe. EDPS uznáva, že na účely zabezpečenia funkčnosti aplikácií a služieb IDS v celej Európe je potrebné dosiahnuť ucelenú harmonizáciu dátových procesov na úrovni EÚ.

| 14. | EDPS však konštatuje, že navrhovaný právny rámec je príliš široký a všeobecný na to, aby sa ním mohlo primerane reagovať na obavy o ochranu súkromia a údajov, ktoré vyvoláva zavádzanie IDS v členských štátoch. Nie je jasné, v akej situácii výkon služieb IDS povedie k zhromažďovaniu a spracúvaniu osobných údajov, aké sú konkrétne účely, na ktoré sa spracúvanie údajov vykonáva, ani aký právny základ opodstatňuje takéto spracúvanie. Okrem toho používanie technológií na určovanie polohy v rámci zavádzania IDS zvyšuje riziko vývoja služieb, ktoré narušujú ochranu súkromia, ak je ich súčasťou zhromažďovanie a výmena osobných údajov. V návrhu sa navyše jasne neustanovujú úlohy a povinnosti rozličných subjektov zasahujúcich do reťazca zavádzania IDS, a preto je ťažké zistiť, ktoré subjekty budú kontrolórmi údajov a budú preto zodpovedné (13) za dodržiavanie povinností v oblasti ochrany údajov. Prevádzkovatelia IDS budú čeliť značným problémom, ak všetky tieto otázky nebudú právne objasnené, pretože v konečnom dôsledku budú za uplatňovanie opatrení ustanovených v navrhovanej smernici zodpovední oni. |
| --- | --- |

14.

EDPS však konštatuje, že navrhovaný právny rámec je príliš široký a všeobecný na to, aby sa ním mohlo primerane reagovať na obavy o ochranu súkromia a údajov, ktoré vyvoláva zavádzanie IDS v členských štátoch. Nie je jasné, v akej situácii výkon služieb IDS povedie k zhromažďovaniu a spracúvaniu osobných údajov, aké sú konkrétne účely, na ktoré sa spracúvanie údajov vykonáva, ani aký právny základ opodstatňuje takéto spracúvanie. Okrem toho používanie technológií na určovanie polohy v rámci zavádzania IDS zvyšuje riziko vývoja služieb, ktoré narušujú ochranu súkromia, ak je ich súčasťou zhromažďovanie a výmena osobných údajov. V návrhu sa navyše jasne neustanovujú úlohy a povinnosti rozličných subjektov zasahujúcich do reťazca zavádzania IDS, a preto je ťažké zistiť, ktoré subjekty budú kontrolórmi údajov a budú preto zodpovedné (13) za dodržiavanie povinností v oblasti ochrany údajov. Prevádzkovatelia IDS budú čeliť značným problémom, ak všetky tieto otázky nebudú právne objasnené, pretože v konečnom dôsledku budú za uplatňovanie opatrení ustanovených v navrhovanej smernici zodpovední oni.

| 15. | Existuje teda riziko, že nejasnosť navrhovaného právneho rámca spôsobí rôznorodosť prístupov pri zavádzaní IDS v Európe, a že namiesto znižovania rozdielov medzi členskými štátmi bude vzhľadom na odlišné úrovne ochrany osobných údajov v Európe naopak viesť k značnej neistote, roztrieštenosti a nekonzistentnosti. To môže viesť aj k nedodržiavaniu základných záruk v oblasti ochrany údajov. EDPS zdôrazňuje potrebu ďalšej harmonizácie v týchto otázkach na úrovni EÚ. EDPS týmto navrhuje úpravy navrhovaného právneho rámca z hľadiska ochrany údajov. Dôrazne odporúča, aby Parlament a Rada vložili do návrhu navrhované zmeny, ako aj, kde je to možné, ďalšie ustanovenia na objasnenie nevyriešených otázok (napr. vymedzenia a povinnosti aktérov v oblasti IDS, vypracovanie harmonizovaných zmlúv na poskytovanie služieb IDS atď.). Ďalej zdôrazňuje, že členské štáty budú tiež niesť zodpovednosť za riadne vykonávanie smernice tak, aby operátori mohli vyvinúť systémy a služby, ktoré poskytujú primeranú úroveň ochrany údajov v celej Európe. |
| --- | --- |

15.

Existuje teda riziko, že nejasnosť navrhovaného právneho rámca spôsobí rôznorodosť prístupov pri zavádzaní IDS v Európe, a že namiesto znižovania rozdielov medzi členskými štátmi bude vzhľadom na odlišné úrovne ochrany osobných údajov v Európe naopak viesť k značnej neistote, roztrieštenosti a nekonzistentnosti. To môže viesť aj k nedodržiavaniu základných záruk v oblasti ochrany údajov. EDPS zdôrazňuje potrebu ďalšej harmonizácie v týchto otázkach na úrovni EÚ. EDPS týmto navrhuje úpravy navrhovaného právneho rámca z hľadiska ochrany údajov. Dôrazne odporúča, aby Parlament a Rada vložili do návrhu navrhované zmeny, ako aj, kde je to možné, ďalšie ustanovenia na objasnenie nevyriešených otázok (napr. vymedzenia a povinnosti aktérov v oblasti IDS, vypracovanie harmonizovaných zmlúv na poskytovanie služieb IDS atď.). Ďalej zdôrazňuje, že členské štáty budú tiež niesť zodpovednosť za riadne vykonávanie smernice tak, aby operátori mohli vyvinúť systémy a služby, ktoré poskytujú primeranú úroveň ochrany údajov v celej Európe.

II.1.   Činnosti spracúvania údajov musia spočívať na vhodnom právnom základe

| 16. | Nie je jasné, kedy po integrovaní zariadenia IDS do vozidla sa spracúvanie osobných údajov začne, ani na akom právnom základe sa bude spracúvanie vykonávať. Subjekty sa môžu spoliehať na rôzne právne základy spracúvania údajov, okrem iného jednoznačný súhlas užívateľov, zmluvu alebo právny záväzok, ktorý musí kontrolór dodržiavať. Je potrebné harmonizovať právny základ, na ktorom sa bude spracúvanie údajov prostredníctvom IDS vykonávať, aby bolo zabezpečené, že systémy budú fungovať v celej Európe a že užívatelia nebudú trpieť rozdielmi v spôsobe spracúvania v jednotlivých krajinách EÚ. |
| --- | --- |

16.

Nie je jasné, kedy po integrovaní zariadenia IDS do vozidla sa spracúvanie osobných údajov začne, ani na akom právnom základe sa bude spracúvanie vykonávať. Subjekty sa môžu spoliehať na rôzne právne základy spracúvania údajov, okrem iného jednoznačný súhlas užívateľov, zmluvu alebo právny záväzok, ktorý musí kontrolór dodržiavať. Je potrebné harmonizovať právny základ, na ktorom sa bude spracúvanie údajov prostredníctvom IDS vykonávať, aby bolo zabezpečené, že systémy budú fungovať v celej Európe a že užívatelia nebudú trpieť rozdielmi v spôsobe spracúvania v jednotlivých krajinách EÚ.

| 17. | V mnohých prípadoch budú systémy IDS integrované do vozidiel štandardne. To platí najmä pre systémy IDS súvisiace s bezpečnosťou a bezpečnostnou ochranou, ktoré musia byť podľa návrhu zabudovanou súčasťou vozidiel. Návrh však „systémy IDS súvisiace s bezpečnosťou a bezpečnostnou ochranou“ nevymedzuje, a preto by sa malo lepšie objasniť, ktoré konkrétne aplikácie a systémy IDS musia byť zabudovanou súčasťou vozidla. Okrem toho by sa malo objasniť, či aktivácia a používanie zariadení budú pre užívateľov dobrovoľné alebo povinné. Voľba povinného spracúvania údajov by sa mala prijať len na špecifické účely, po zvážení presvedčivých dôvodov (napr. kvalitné sledovanie nákladnej dopravy) a spolu so zodpovedajúcimi zárukami, pokiaľ ide o spracúvanie údajov týkajúcich sa jednotlivcov. Ak by sa IDS používali na základe dobrovoľnosti, mali by sa prijať vhodné záruky, aby sa zabránilo tomu, že len z dôvodu samotnej prítomnosti systému vo vozidle sa budú jeho užívatelia považovať za subjekty, ktoré implicitne súhlasia s jeho použitím. |
| --- | --- |

17.

V mnohých prípadoch budú systémy IDS integrované do vozidiel štandardne. To platí najmä pre systémy IDS súvisiace s bezpečnosťou a bezpečnostnou ochranou, ktoré musia byť podľa návrhu zabudovanou súčasťou vozidiel. Návrh však „systémy IDS súvisiace s bezpečnosťou a bezpečnostnou ochranou“ nevymedzuje, a preto by sa malo lepšie objasniť, ktoré konkrétne aplikácie a systémy IDS musia byť zabudovanou súčasťou vozidla. Okrem toho by sa malo objasniť, či aktivácia a používanie zariadení budú pre užívateľov dobrovoľné alebo povinné. Voľba povinného spracúvania údajov by sa mala prijať len na špecifické účely, po zvážení presvedčivých dôvodov (napr. kvalitné sledovanie nákladnej dopravy) a spolu so zodpovedajúcimi zárukami, pokiaľ ide o spracúvanie údajov týkajúcich sa jednotlivcov. Ak by sa IDS používali na základe dobrovoľnosti, mali by sa prijať vhodné záruky, aby sa zabránilo tomu, že len z dôvodu samotnej prítomnosti systému vo vozidle sa budú jeho užívatelia považovať za subjekty, ktoré implicitne súhlasia s jeho použitím.

| 18. | EDPS uprednostňuje, aby sa služby IDS poskytovali na základe dobrovoľnosti. To znamená, že užívatelia musia mať možnosť slobodne súhlasiť s použitím systému a s konkrétnymi účely, na ktoré sa bude používať. Ak poskytovaná služba vychádza z údajov o polohe, musia sa užívateľom poskytnúť primerané informácie (najmä v súlade s článkom 9 smernice 2002/58/ES), pričom užívatelia musia mať možnosť, aby takýto súhlas vzali späť. V praxi si to vyžaduje zavedenie jednoduchého spôsobu deaktivácie zariadenia a/alebo príslušnej funkcie v prípade, že užívateľ prestane súhlasiť s používaním systému a/alebo konkrétnej funkcie, bez toho, aby to pre neho predstavovalo technické alebo finančné obmedzenie (14). Mali by sa zaviesť ďalšie záruky, aby užívatelia neboli diskriminovaní, keď odmietnu používať nejakú službu. |
| --- | --- |

18.

EDPS uprednostňuje, aby sa služby IDS poskytovali na základe dobrovoľnosti. To znamená, že užívatelia musia mať možnosť slobodne súhlasiť s použitím systému a s konkrétnymi účely, na ktoré sa bude používať. Ak poskytovaná služba vychádza z údajov o polohe, musia sa užívateľom poskytnúť primerané informácie (najmä v súlade s článkom 9 smernice 2002/58/ES), pričom užívatelia musia mať možnosť, aby takýto súhlas vzali späť. V praxi si to vyžaduje zavedenie jednoduchého spôsobu deaktivácie zariadenia a/alebo príslušnej funkcie v prípade, že užívateľ prestane súhlasiť s používaním systému a/alebo konkrétnej funkcie, bez toho, aby to pre neho predstavovalo technické alebo finančné obmedzenie (14). Mali by sa zaviesť ďalšie záruky, aby užívatelia neboli diskriminovaní, keď odmietnu používať nejakú službu.

| 19. | V prípade, že niektoré činnosti spracúvania sú povinné a iné podliehajú súhlasu užívateľa, sa musí zabezpečiť transparentnosť v otázke rôznych vykonávaných operácií spracúvania tým, že sa užívateľom poskytnú primerané informácie o povinnej alebo dobrovoľnej povahe každého konkrétneho spracovania, ako aj rozsah takéhoto spracovania. Okrem toho bude veľmi dôležité zaviesť primerané bezpečnostné záruky, aby sa žiadne údaje nezhromažďovali ani nespracúvali nad právne vymedzený a/alebo dobrovoľne odsúhlasený rámec. |
| --- | --- |

19.

V prípade, že niektoré činnosti spracúvania sú povinné a iné podliehajú súhlasu užívateľa, sa musí zabezpečiť transparentnosť v otázke rôznych vykonávaných operácií spracúvania tým, že sa užívateľom poskytnú primerané informácie o povinnej alebo dobrovoľnej povahe každého konkrétneho spracovania, ako aj rozsah takéhoto spracovania. Okrem toho bude veľmi dôležité zaviesť primerané bezpečnostné záruky, aby sa žiadne údaje nezhromažďovali ani nespracúvali nad právne vymedzený a/alebo dobrovoľne odsúhlasený rámec.

| 20. | Vzhľadom na nadnárodný vplyv služieb IDS EDPS okrem toho odporúča vypracovanie celoeurópskych štandardných zmlúv s cieľom zabezpečiť, aby služby poskytované prostredníctvom IDS ponúkali rovnaké záruky ochrany osobných údajov v celej Európe, a najmä zabezpečiť, aby informácie poskytované užívateľom o konkrétnych používaných funkciách, vplyve používania konkrétnych technológií na ochranu ich údajov a spôsobe, akým si môžu uplatniť svoje práva, boli dostatočne zrozumiteľné. Keď sa pridávajú nové funkcie, poskytovatelia služieb by mali prijať ďalšie kroky s cieľom poskytnúť užívateľom jasné a konkrétne informácie o takýchto nových funkciách a získať ich príslušný súhlas s ich používaním. |
| --- | --- |

20.

Vzhľadom na nadnárodný vplyv služieb IDS EDPS okrem toho odporúča vypracovanie celoeurópskych štandardných zmlúv s cieľom zabezpečiť, aby služby poskytované prostredníctvom IDS ponúkali rovnaké záruky ochrany osobných údajov v celej Európe, a najmä zabezpečiť, aby informácie poskytované užívateľom o konkrétnych používaných funkciách, vplyve používania konkrétnych technológií na ochranu ich údajov a spôsobe, akým si môžu uplatniť svoje práva, boli dostatočne zrozumiteľné. Keď sa pridávajú nové funkcie, poskytovatelia služieb by mali prijať ďalšie kroky s cieľom poskytnúť užívateľom jasné a konkrétne informácie o takýchto nových funkciách a získať ich príslušný súhlas s ich používaním.

II.2.   Účely a spôsoby spracúvania údajov sa musia presnejšie vymedziť

| 21. | EDPS konštatuje, že v návrhu nie je presné vymedzenie konkrétnych služieb a účelov, na ktoré by sa mohli aplikácie IDS používať, tieto sa teda ponechali otvorené. To umožňuje flexibilitu v praxi, ale znamená to, že nevyriešené otázky ochrany súkromia a osobných údajov – ktoré Komisia identifikovala ako jednu z hlavných prekážok presadzovania IDS (pozri bod 10) – môžu zostať nevyriešené a mohli by brániť vyváženému vykonávaniu navrhovaných opatrení. |
| --- | --- |

21.

EDPS konštatuje, že v návrhu nie je presné vymedzenie konkrétnych služieb a účelov, na ktoré by sa mohli aplikácie IDS používať, tieto sa teda ponechali otvorené. To umožňuje flexibilitu v praxi, ale znamená to, že nevyriešené otázky ochrany súkromia a osobných údajov – ktoré Komisia identifikovala ako jednu z hlavných prekážok presadzovania IDS (pozri bod 10) – môžu zostať nevyriešené a mohli by brániť vyváženému vykonávaniu navrhovaných opatrení.

| 22. | EDPS zdôrazňuje, že je obzvlášť dôležité, aby sa operácie spracúvania vykonávané na účely poskytovania špecifických služieb IDS nevykonávali len v súlade so zodpovedajúcim právnym základom, ale aj na konkrétne, explicitné a zákonné účely, a aby plánované spracúvanie bolo z hľadiska týchto účelov primerané a nevyhnutné (článok 6 smernice 95/46/ES). Mala by sa preto zvážiť možná potreba ďalších právnych predpisov na úrovni EÚ, pokiaľ ide o špecifické využitia IDS, s cieľom ustanoviť harmonizovaný a zodpovedajúci právny základ pre činnosti spracúvania, ktoré sa majú vykonávať, a aby sa predišlo nezrovnalostiam pri zavádzaní služieb IDS medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

22.

EDPS zdôrazňuje, že je obzvlášť dôležité, aby sa operácie spracúvania vykonávané na účely poskytovania špecifických služieb IDS nevykonávali len v súlade so zodpovedajúcim právnym základom, ale aj na konkrétne, explicitné a zákonné účely, a aby plánované spracúvanie bolo z hľadiska týchto účelov primerané a nevyhnutné (článok 6 smernice 95/46/ES). Mala by sa preto zvážiť možná potreba ďalších právnych predpisov na úrovni EÚ, pokiaľ ide o špecifické využitia IDS, s cieľom ustanoviť harmonizovaný a zodpovedajúci právny základ pre činnosti spracúvania, ktoré sa majú vykonávať, a aby sa predišlo nezrovnalostiam pri zavádzaní služieb IDS medzi členskými štátmi.

| 23. | V navrhovanom rámci zatiaľ neexistuje žiadne rozhodnutie o spôsoboch spracúvania a výmene údajov na účely používania IDS. O množstve technických parametrov, ktorých voľba bude mať rôzne účinky na ochranu súkromia a údajov, sa rozhodne neskôr prostredníctvom komitologického postupu. Vzhľadom na skutočnosť, že ochrana súkromia a údajov je osobitne hájená ako základné právo v článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, možno spochybniť, či a do akej miery by sa o vymedzení operácií spracúvania údajov malo rozhodovať prostredníctvom komitologického postupu. |
| --- | --- |

23.

V navrhovanom rámci zatiaľ neexistuje žiadne rozhodnutie o spôsoboch spracúvania a výmene údajov na účely používania IDS. O množstve technických parametrov, ktorých voľba bude mať rôzne účinky na ochranu súkromia a údajov, sa rozhodne neskôr prostredníctvom komitologického postupu. Vzhľadom na skutočnosť, že ochrana súkromia a údajov je osobitne hájená ako základné právo v článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, možno spochybniť, či a do akej miery by sa o vymedzení operácií spracúvania údajov malo rozhodovať prostredníctvom komitologického postupu.

| 24. | V demokratickej spoločnosti by sa rozhodnutia o základných princípoch a podmienkach, ktoré ovplyvňujú základné práva, malo rozhodovať v rámci úplného legislatívneho postupu, ktorý zahŕňa príslušné kontroly a protiváhy. V tomto prípade to znamená, že rozhodnutia, ktoré majú zásadný vplyv na ochranu súkromia a údajov, ako sú rozhodnutia o účele a spôsoboch povinného spracúvania údajov a vymedzenie spôsobov zavádzania IDS v nových oblastiach, by mal prijímať Európsky parlament a Rada, a nie výbory prostredníctvom komitologického postupu. |
| --- | --- |

24.

V demokratickej spoločnosti by sa rozhodnutia o základných princípoch a podmienkach, ktoré ovplyvňujú základné práva, malo rozhodovať v rámci úplného legislatívneho postupu, ktorý zahŕňa príslušné kontroly a protiváhy. V tomto prípade to znamená, že rozhodnutia, ktoré majú zásadný vplyv na ochranu súkromia a údajov, ako sú rozhodnutia o účele a spôsoboch povinného spracúvania údajov a vymedzenie spôsobov zavádzania IDS v nových oblastiach, by mal prijímať Európsky parlament a Rada, a nie výbory prostredníctvom komitologického postupu.

| 25. | EDPS preto dôrazne odporúča, aby sa pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a EDPS v relevantných prípadoch podieľali na práci výboru zriadeného podľa článku 8 návrhu a na budúcich krokoch prijatých v oblasti zavádzania IDS prostredníctvom konzultácií v dostatočne skorej fáze pred vypracovaním príslušných opatrení. |
| --- | --- |

25.

EDPS preto dôrazne odporúča, aby sa pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a EDPS v relevantných prípadoch podieľali na práci výboru zriadeného podľa článku 8 návrhu a na budúcich krokoch prijatých v oblasti zavádzania IDS prostredníctvom konzultácií v dostatočne skorej fáze pred vypracovaním príslušných opatrení.

| 26. | EDPS okrem toho berie na vedomie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré Európsky parlament prijal vo vzťahu k článku 6 návrhu. EDPS pre začiatok konštatuje, že aj keď je pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa podpory používania anonymných údajov v prípadoch, keď je to vhodné, v zásade veľmi vítaný, nevyrieši všetky obavy o ochranu údajov, pretože mnohé údaje zhromažďované a vymieňané prostredníctvom IDS možno považovať za osobné údaje. Ak sa má spracúvanie osobných údajov vykonávať na anonymnom základe, žiadna osoba nemôže mať v žiadnej fáze spracovania – berúc do úvahy všetky prostriedky, ktoré môže s primeranou pravdepodobnosťou použiť kontrolór alebo akákoľvek iná osoba – možnosť prepojiť spracúvané údaje s údajmi týkajúcimi sa nejakého identifikovaného jednotlivca, inak tieto údaje predstavujú osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES (15). EDPS ďalej na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu odporúča, aby sa článok 6 návrhu zmenil a doplnil takto:






  — | Malo by sa vykonať posúdenie potreby spracúvania osobných údajov prostredníctvom IDS z hľadiska zákonných a konkrétnych účelov, na ktoré sa údaje spracúvajú (v súlade s článkami 6 a 7 smernice 95/46/ES). Výkonnosť aplikácie IDS (16) nemôže byť sama o sebe zákonným účelom odôvodňujúcim spracúvanie údajov, keďže aplikácia je iba prostriedkom zhromažďovania a výmeny údajov, ktorého použitie by malo byť nevyhnutne zamerané na konkrétne účely. |
| --- | --- | --- |

26.

EDPS okrem toho berie na vedomie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré Európsky parlament prijal vo vzťahu k článku 6 návrhu. EDPS pre začiatok konštatuje, že aj keď je pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa podpory používania anonymných údajov v prípadoch, keď je to vhodné, v zásade veľmi vítaný, nevyrieši všetky obavy o ochranu údajov, pretože mnohé údaje zhromažďované a vymieňané prostredníctvom IDS možno považovať za osobné údaje. Ak sa má spracúvanie osobných údajov vykonávať na anonymnom základe, žiadna osoba nemôže mať v žiadnej fáze spracovania – berúc do úvahy všetky prostriedky, ktoré môže s primeranou pravdepodobnosťou použiť kontrolór alebo akákoľvek iná osoba – možnosť prepojiť spracúvané údaje s údajmi týkajúcimi sa nejakého identifikovaného jednotlivca, inak tieto údaje predstavujú osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES (15). EDPS ďalej na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu odporúča, aby sa článok 6 návrhu zmenil a doplnil takto:

—

Malo by sa vykonať posúdenie potreby spracúvania osobných údajov prostredníctvom IDS z hľadiska zákonných a konkrétnych účelov, na ktoré sa údaje spracúvajú (v súlade s článkami 6 a 7 smernice 95/46/ES). Výkonnosť aplikácie IDS (16) nemôže byť sama o sebe zákonným účelom odôvodňujúcim spracúvanie údajov, keďže aplikácia je iba prostriedkom zhromažďovania a výmeny údajov, ktorého použitie by malo byť nevyhnutne zamerané na konkrétne účely.

| — | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh (17) týkajúci sa zákazu používania údajov a záznamov IDS „na iné účely, než tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici“ neposkytuje dostatočné záruky, najmä pretože špecifické účely a služby, pre ktoré sa bude IDS používať, nie sú v smernici jasne a vyčerpávajúco vymedzené. Vzhľadom na to, že prostredníctvom IDS sa budú vykonávať rôzne činnosti spracúvania údajov na veľmi odlišné účely, by sa malo zabezpečiť, aby sa údaje zhromaždené v priebehu spracúvania na jeden konkrétny účel nepoužívali na iné, nezlučiteľné účely, ako sa ustanovuje v článku 6 ods. 1 písm. b) smernice 95/46/ES. EDPS preto odporúča, aby sa článok 6 ods. 2 ďalej upravil tak, aby sa zabezpečilo, aby sa údaje a záznamy IDS nepoužívali „na iné účely, ako tie, na ktoré boli zhromaždené, spôsobom nezlučiteľným s takýmito účelmi“. |
| --- | --- |

—

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh (17) týkajúci sa zákazu používania údajov a záznamov IDS „na iné účely, než tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici“ neposkytuje dostatočné záruky, najmä pretože špecifické účely a služby, pre ktoré sa bude IDS používať, nie sú v smernici jasne a vyčerpávajúco vymedzené. Vzhľadom na to, že prostredníctvom IDS sa budú vykonávať rôzne činnosti spracúvania údajov na veľmi odlišné účely, by sa malo zabezpečiť, aby sa údaje zhromaždené v priebehu spracúvania na jeden konkrétny účel nepoužívali na iné, nezlučiteľné účely, ako sa ustanovuje v článku 6 ods. 1 písm. b) smernice 95/46/ES. EDPS preto odporúča, aby sa článok 6 ods. 2 ďalej upravil tak, aby sa zabezpečilo, aby sa údaje a záznamy IDS nepoužívali „na iné účely, ako tie, na ktoré boli zhromaždené, spôsobom nezlučiteľným s takýmito účelmi“.

III.   OCHRANA ÚDAJOV V INTELIGENTNÝCH DOPRAVNÝCH SYSTÉMOCH

| 27. | Je obzvlášť dôležité, aby sa objasnili úlohy jednotlivých aktérov zapojených do IDS, aby sa určilo, kto ponesie zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby systémy fungovali správne z hľadiska ochrany údajov. Preto by sa malo lepšie objasniť, kto by mal byť zodpovedný za implementáciu aplikácií a systémov, ktorých technický návrh bude upresnený prostredníctvom komitológie, a kto v reťazci aktérov bude zodpovedný za súlad spracúvania údajov s právnymi predpismi o ochrane údajov (t. j. kto budú kontrolóri údajov). EDPS nižšie zdôrazni určité obavy o ochranu súkromia a údajov, ktoré by sa mali riešiť v rámci komitológie a zo strany kontrolórov údajov pri navrhovaní aplikácií a systémov architektúry. Ďalej načrtne niektoré z otázok ochrany údajov, ktoré musia riešiť zákonodarcovia a kontrolóri údajov vo vzťahu k poskytovaniu služieb IDS. |
| --- | --- |

27.

Je obzvlášť dôležité, aby sa objasnili úlohy jednotlivých aktérov zapojených do IDS, aby sa určilo, kto ponesie zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby systémy fungovali správne z hľadiska ochrany údajov. Preto by sa malo lepšie objasniť, kto by mal byť zodpovedný za implementáciu aplikácií a systémov, ktorých technický návrh bude upresnený prostredníctvom komitológie, a kto v reťazci aktérov bude zodpovedný za súlad spracúvania údajov s právnymi predpismi o ochrane údajov (t. j. kto budú kontrolóri údajov). EDPS nižšie zdôrazni určité obavy o ochranu súkromia a údajov, ktoré by sa mali riešiť v rámci komitológie a zo strany kontrolórov údajov pri navrhovaní aplikácií a systémov architektúry. Ďalej načrtne niektoré z otázok ochrany údajov, ktoré musia riešiť zákonodarcovia a kontrolóri údajov vo vzťahu k poskytovaniu služieb IDS.

III.1.   „Ochrana súkromia už v štádiu návrhu“

| 28. | Správne uplatňovanie zásad ochrany údajov ustanovených v smernici 95/46/ES je kľúčovou podmienkou úspešného zavedenia IDS v Spoločenstve. Tieto zásady vplývajú na návrhy architektúry a aplikácií systémov. EDPS odporúča, aby sa v ranom štádiu navrhovania IDS zaujal prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“, ktorým by sa definovala štruktúra, prevádzka a riadenie príslušných aplikácií a systémov. Tento prístup je zdôraznený najmä v smernici 1999/5/ES (18), pokiaľ ide o návrhy rádiových a koncových telekomunikačných zariadení. |
| --- | --- |

28.

Správne uplatňovanie zásad ochrany údajov ustanovených v smernici 95/46/ES je kľúčovou podmienkou úspešného zavedenia IDS v Spoločenstve. Tieto zásady vplývajú na návrhy architektúry a aplikácií systémov. EDPS odporúča, aby sa v ranom štádiu navrhovania IDS zaujal prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“, ktorým by sa definovala štruktúra, prevádzka a riadenie príslušných aplikácií a systémov. Tento prístup je zdôraznený najmä v smernici 1999/5/ES (18), pokiaľ ide o návrhy rádiových a koncových telekomunikačných zariadení.

| 29. | Navrhovanie aplikácií a systémov IDS bude prebiehať v niekoľkých fázach, pričom ho budú realizovať rôzni aktéri, a každý z nich by mal brať do úvahy ochranu súkromia a údajov. Komisia a výbor pre IDS budú mať prostredníctvom komitologického postupu osobitnú počiatočnú zodpovednosť za vymedzenie opatrení, iniciatív v oblasti normalizácie, procedúr a najlepších postupov, ktoré by mali podporovať prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“. |
| --- | --- |

29.

Navrhovanie aplikácií a systémov IDS bude prebiehať v niekoľkých fázach, pričom ho budú realizovať rôzni aktéri, a každý z nich by mal brať do úvahy ochranu súkromia a údajov. Komisia a výbor pre IDS budú mať prostredníctvom komitologického postupu osobitnú počiatočnú zodpovednosť za vymedzenie opatrení, iniciatív v oblasti normalizácie, procedúr a najlepších postupov, ktoré by mali podporovať prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“.

| 30. | Prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“ by sa mal podporovať vo všetkých fázach a vo všetkých podobách procesov:






  — | Na organizačnej úrovni by sa malo prihliadať na ochranu súkromia pri definícii postupov potrebných na výmenu údajov medzi všetkými relevantnými bodmi výmeny – to môže mať priamy vplyv na druh výmeny a údajov, ktoré sa budú vymieňať. |
| --- | --- | --- |

30.

Prístup „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“ by sa mal podporovať vo všetkých fázach a vo všetkých podobách procesov:

—

Na organizačnej úrovni by sa malo prihliadať na ochranu súkromia pri definícii postupov potrebných na výmenu údajov medzi všetkými relevantnými bodmi výmeny – to môže mať priamy vplyv na druh výmeny a údajov, ktoré sa budú vymieňať.

| — | Požiadavky na ochranu súkromia a bezpečnostné požiadavky by mali byť začlenené do noriem, najlepších postupov, technických špecifikácií a systémov. |
| --- | --- |

—

Požiadavky na ochranu súkromia a bezpečnostné požiadavky by mali byť začlenené do noriem, najlepších postupov, technických špecifikácií a systémov.

| — | Na technickej úrovni EDPS odporúča vypracovanie, napríklad prostredníctvom komitologického postupu, najlepších dostupných postupov (19) v oblasti ochrany súkromia a údajov a bezpečnosti v konkrétnych sektoroch a/alebo na konkrétne účely, v ktorých by boli definované rôzne bezpečnostné parametre, ktoré sa musia implementovať počas celého životného cyklu systému s cieľom zaručiť súlad s regulačným rámcom EÚ. |
| --- | --- |

—

Na technickej úrovni EDPS odporúča vypracovanie, napríklad prostredníctvom komitologického postupu, najlepších dostupných postupov (19) v oblasti ochrany súkromia a údajov a bezpečnosti v konkrétnych sektoroch a/alebo na konkrétne účely, v ktorých by boli definované rôzne bezpečnostné parametre, ktoré sa musia implementovať počas celého životného cyklu systému s cieľom zaručiť súlad s regulačným rámcom EÚ.

| 31. | EDPS nižšie načrtáva niektoré z otázok, ktoré sa musia pri navrhovaní aplikácií a architektúry systémov osobitne riešiť. Týkajú sa zhromaždených údajov, interoperability systémov a bezpečnosti údajov. |
| --- | --- |

31.

EDPS nižšie načrtáva niektoré z otázok, ktoré sa musia pri navrhovaní aplikácií a architektúry systémov osobitne riešiť. Týkajú sa zhromaždených údajov, interoperability systémov a bezpečnosti údajov.

III.1.a)   Minimalizácia údajov a anonymita

| 32. | Podľa článku 6 ods. 1 písm. c) smernice 95/46/ES možno zhromažďovať a spracúvať iba osobné údaje, ktoré sú nevyhnutné a relevantné pre konkrétne účely. |
| --- | --- |

32.

Podľa článku 6 ods. 1 písm. c) smernice 95/46/ES možno zhromažďovať a spracúvať iba osobné údaje, ktoré sú nevyhnutné a relevantné pre konkrétne účely.

| 33. | EDPS zdôrazňuje, že ešte pred navrhnutím aplikácií a systémov je dôležité vykonať zodpovedajúcu klasifikáciu informácií a údajov, ktoré majú byť spracúvané prostredníctvom IDS, aby sa predišlo rozsiahlemu a neprimeranému zhromažďovaniu osobných údajov. V tejto súvislosti by sa malo prihliadať na:






  — | zdroj údajov (či už pochádzajú z verejných zdrojov, od poskytovateľov telekomunikačných služieb, poskytovateľov služieb IDS, iných subjektov, z vozidiel, od užívateľov vozidiel alebo iných dotknutých osôb), |
| --- | --- | --- |

33.

EDPS zdôrazňuje, že ešte pred navrhnutím aplikácií a systémov je dôležité vykonať zodpovedajúcu klasifikáciu informácií a údajov, ktoré majú byť spracúvané prostredníctvom IDS, aby sa predišlo rozsiahlemu a neprimeranému zhromažďovaniu osobných údajov. V tejto súvislosti by sa malo prihliadať na:

—

zdroj údajov (či už pochádzajú z verejných zdrojov, od poskytovateľov telekomunikačných služieb, poskytovateľov služieb IDS, iných subjektov, z vozidiel, od užívateľov vozidiel alebo iných dotknutých osôb),

| — | povahu údajov (napr. agregované informácie, anonymné údaje, osobné údaje, citlivé údaje), |
| --- | --- |

—

povahu údajov (napr. agregované informácie, anonymné údaje, osobné údaje, citlivé údaje),

| — | účel(y), na ktoré sa údaje zamýšľajú použiť, a |
| --- | --- |

—

účel(y), na ktoré sa údaje zamýšľajú použiť, a

| — | pokiaľ ide o spolupracujúce systémy, malo by sa objasniť, aké údaje systémy vysielajú do vozidla a odosielajú z vozidla, aké údaje sa vymieňajú s iným vozidlom a/alebo infraštruktúrou a medzi jednotlivými infraštruktúrami a na aké účely sa vymieňajú. |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o spolupracujúce systémy, malo by sa objasniť, aké údaje systémy vysielajú do vozidla a odosielajú z vozidla, aké údaje sa vymieňajú s iným vozidlom a/alebo infraštruktúrou a medzi jednotlivými infraštruktúrami a na aké účely sa vymieňajú.

| 34. | S cieľom posúdiť potrebu zhromažďovania osobných údajov by sa jednotlivé funkcie mali starostlivo zanalyzovať z hľadiska účelov, ktoré majú spĺňať. EDPS zdôrazňuje, že je dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi základnými právami dotknutých osôb a záujmami rôznych aktérov zapojených do IDS, čo implikuje, že by sa mal spracúvať najmenší možný objem osobných údajov. Je potrebné, aby bola architektúra aplikácií a systémov v čo najväčšej miere navrhnutá tak, aby sa zhromažďovali iba osobné údaje, ktoré sú nevyhnutne potrebné na účely, ktoré sa majú splniť. |
| --- | --- |

34.

S cieľom posúdiť potrebu zhromažďovania osobných údajov by sa jednotlivé funkcie mali starostlivo zanalyzovať z hľadiska účelov, ktoré majú spĺňať. EDPS zdôrazňuje, že je dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi základnými právami dotknutých osôb a záujmami rôznych aktérov zapojených do IDS, čo implikuje, že by sa mal spracúvať najmenší možný objem osobných údajov. Je potrebné, aby bola architektúra aplikácií a systémov v čo najväčšej miere navrhnutá tak, aby sa zhromažďovali iba osobné údaje, ktoré sú nevyhnutne potrebné na účely, ktoré sa majú splniť.

| 35. | Ak osobné údaje nie sú potrebné alebo sú potrebné len v počiatočnom štádiu spracúvania, nemali by sa zhromažďovať alebo by sa mali čo najskôr anonymizovať. Preto je mimoriadne dôležité nielen posudzovať potrebu zhromažďovania údajov, ale aj ich uchovávania v rôznych systémoch. Pre všetkých rôznych aktérov v rámci reťazca služieb by sa mali vymedziť osobitné lehoty na uchovávanie osobných údajov, ktoré by sa mali líšiť v závislosti od typu údajov a účelu, na ktorý boli zhromaždené (20). Ak teda zanikne potreba uchovávať osobné údaje na dosiahnutie účelov, na ktoré boli zhromaždené alebo ďalej spracované, mali byť by anonymizované, t. j. nesmú sa viac vzťahovať na identifikovaného alebo identifikovateľného jednotlivca. |
| --- | --- |

35.

Ak osobné údaje nie sú potrebné alebo sú potrebné len v počiatočnom štádiu spracúvania, nemali by sa zhromažďovať alebo by sa mali čo najskôr anonymizovať. Preto je mimoriadne dôležité nielen posudzovať potrebu zhromažďovania údajov, ale aj ich uchovávania v rôznych systémoch. Pre všetkých rôznych aktérov v rámci reťazca služieb by sa mali vymedziť osobitné lehoty na uchovávanie osobných údajov, ktoré by sa mali líšiť v závislosti od typu údajov a účelu, na ktorý boli zhromaždené (20). Ak teda zanikne potreba uchovávať osobné údaje na dosiahnutie účelov, na ktoré boli zhromaždené alebo ďalej spracované, mali byť by anonymizované, t. j. nesmú sa viac vzťahovať na identifikovaného alebo identifikovateľného jednotlivca.

| 36. | Návrh architektúry systémov a postupov výmeny údajov by mal podporovať spracúvanie najmenšieho možného objemu osobných údajov. V tejto súvislosti by sa mali brať do úvahy všetky fázy spracúvania a všetci aktéri v reťazci poskytovania služieb IDS. Zatiaľ čo niektoré údaje je možné vymieňať a spracúvať na anonymnom základe, iné údaje, i keď sa vymieňajú na neidentifikovanom základe, možno prepojiť s údajmi vzťahujúcimi sa na identifikovaných jednotlivcov, a preto predstavujú osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES (21). Vzhľadom na účel, na ktorý sa budú IDS využívať, sa zdá byť ťažké zabezpečiť, že veľké množstvo údajov zhromaždených prostredníctvom IDS sa bude spracúvať na anonymnom základe, keďže totožnosť jednotlivca bude v určitom bode potrebná na špecifické účely, napríklad pri fakturácii. Vyžadovalo by si to teda aspoň prijatie zvláštnych technických, organizačných a právnych opatrení na zabezpečenie anonymity v niektorých oblastiach. |
| --- | --- |

36.

Návrh architektúry systémov a postupov výmeny údajov by mal podporovať spracúvanie najmenšieho možného objemu osobných údajov. V tejto súvislosti by sa mali brať do úvahy všetky fázy spracúvania a všetci aktéri v reťazci poskytovania služieb IDS. Zatiaľ čo niektoré údaje je možné vymieňať a spracúvať na anonymnom základe, iné údaje, i keď sa vymieňajú na neidentifikovanom základe, možno prepojiť s údajmi vzťahujúcimi sa na identifikovaných jednotlivcov, a preto predstavujú osobné údaje v zmysle článku 2 písm. a) smernice 95/46/ES (21). Vzhľadom na účel, na ktorý sa budú IDS využívať, sa zdá byť ťažké zabezpečiť, že veľké množstvo údajov zhromaždených prostredníctvom IDS sa bude spracúvať na anonymnom základe, keďže totožnosť jednotlivca bude v určitom bode potrebná na špecifické účely, napríklad pri fakturácii. Vyžadovalo by si to teda aspoň prijatie zvláštnych technických, organizačných a právnych opatrení na zabezpečenie anonymity v niektorých oblastiach.

III.1.b)   Interoperabilita, kvalita údajov a obmedzenie účelu

| 37. | Interoperabilita aplikácií a systémov je kľúčovým prvkom úspešného zavedenia IDS. Vykoná sa harmonizácia, prostredníctvom ktorej sa vymedzia technické špecifikácie rozhraní, ktoré sa majú integrovať do aplikácií a systémov, aby mohli spolupracovať s ostatnými aplikáciami a/alebo systémami zabudovanými do iných druhov dopravy. Interoperabilita systémov na jednej strane pomôže uľahčiť poskytovanie rôznych služieb a prispeje k zabezpečeniu ich kontinuity v celej Európe, na druhej strane však predstavuje niekoľko rizík z hľadiska ochrany údajov, ako je napr. riziko úmyselného zneužitia údajov alebo ich zneužitia z nedbanlivosti. Všetky prepojenia databáz by sa mali realizovať s náležitým zreteľom na zásady ochrany údajov (22) a praktické bezpečnostné záruky [pozri tiež bod III.1.c)]. |
| --- | --- |

37.

Interoperabilita aplikácií a systémov je kľúčovým prvkom úspešného zavedenia IDS. Vykoná sa harmonizácia, prostredníctvom ktorej sa vymedzia technické špecifikácie rozhraní, ktoré sa majú integrovať do aplikácií a systémov, aby mohli spolupracovať s ostatnými aplikáciami a/alebo systémami zabudovanými do iných druhov dopravy. Interoperabilita systémov na jednej strane pomôže uľahčiť poskytovanie rôznych služieb a prispeje k zabezpečeniu ich kontinuity v celej Európe, na druhej strane však predstavuje niekoľko rizík z hľadiska ochrany údajov, ako je napr. riziko úmyselného zneužitia údajov alebo ich zneužitia z nedbanlivosti. Všetky prepojenia databáz by sa mali realizovať s náležitým zreteľom na zásady ochrany údajov (22) a praktické bezpečnostné záruky [pozri tiež bod III.1.c)].

| 38. | V kontexte interoperability aplikácií a systémov je obzvlášť dôležitá zásada kvality údajov vyjadrená v článku 6 písm. d) smernice 95/46/ES. Technické špecifikácie, ktoré sa vymedzia pre návrh rozhraní, by mali zabezpečiť správnosť údajov, ktoré sa získajú ako výsledok prepojenia aplikácií a systémov. |
| --- | --- |

38.

V kontexte interoperability aplikácií a systémov je obzvlášť dôležitá zásada kvality údajov vyjadrená v článku 6 písm. d) smernice 95/46/ES. Technické špecifikácie, ktoré sa vymedzia pre návrh rozhraní, by mali zabezpečiť správnosť údajov, ktoré sa získajú ako výsledok prepojenia aplikácií a systémov.

| 39. | Vzhľadom na skutočnosť, že interoperabilita systémov uľahčí prepojenie databáz a spájanie údajov na ďalšie účely, EDPS zdôrazňuje, že každé prepojenie by sa malo realizovať za starostlivého zváženia zásady obmedzenia účelu ustanovenej v článku 6 ods. 1 písm. b) smernice 95/46/ES. Je obzvlášť dôležité, aby návrh architektúry systémov IDS bránil akémukoľvek ďalšiemu použitiu údajov na iné účely, než na ktoré boli zhromaždené. Do systémov musia byť vbudované primerané bezpečnostné ochrany, aby sa predišlo zneužitiu, neoprávnenému zverejneniu alebo prístupu, ako aj vedľajším účinkom používania zariadení. Napríklad by sa mali implementovať dostatočné ochranné opatrenia, aby neoprávnené tretie strany nemali prístup k prenosným zariadeniam a nepoužívali ich na identifikáciu a sledovanie osôb na účely, ktoré nie sú v rámci systému prípustné. |
| --- | --- |

39.

Vzhľadom na skutočnosť, že interoperabilita systémov uľahčí prepojenie databáz a spájanie údajov na ďalšie účely, EDPS zdôrazňuje, že každé prepojenie by sa malo realizovať za starostlivého zváženia zásady obmedzenia účelu ustanovenej v článku 6 ods. 1 písm. b) smernice 95/46/ES. Je obzvlášť dôležité, aby návrh architektúry systémov IDS bránil akémukoľvek ďalšiemu použitiu údajov na iné účely, než na ktoré boli zhromaždené. Do systémov musia byť vbudované primerané bezpečnostné ochrany, aby sa predišlo zneužitiu, neoprávnenému zverejneniu alebo prístupu, ako aj vedľajším účinkom používania zariadení. Napríklad by sa mali implementovať dostatočné ochranné opatrenia, aby neoprávnené tretie strany nemali prístup k prenosným zariadeniam a nepoužívali ich na identifikáciu a sledovanie osôb na účely, ktoré nie sú v rámci systému prípustné.

| 40. | Pokiaľ ide o zákonnosť prepojení samotných, bude ich potrebné posudzovať jednotlivo a s prihliadnutím na charakter údajov, ktoré sa sprístupňujú a vymieňajú prostredníctvom systémov, a na účely, na ktoré sa majú podľa pôvodného určenia využívať. |
| --- | --- |

40.

Pokiaľ ide o zákonnosť prepojení samotných, bude ich potrebné posudzovať jednotlivo a s prihliadnutím na charakter údajov, ktoré sa sprístupňujú a vymieňajú prostredníctvom systémov, a na účely, na ktoré sa majú podľa pôvodného určenia využívať.

III.1.c)   Bezpečnosť údajov

| 41. | Bezpečnosť osobných údajov je kľúčovým prvkom zavádzania IDS. EDPS víta skutočnosť, že v akčnom pláne aj v návrhu smernice sa bezpečnosť výslovne spomína. Bezpečnosť by sa mala zabezpečiť nielen počas fungovania zariadenia IDS (v systéme zabudovanom do vozidla a v komunikačnom dopravnom protokole), ale aj po tom, čo zariadenie prestane fungovať – v databázach, v ktorých sa údaje spracúvajú a/alebo uchovávajú. Pre všetky fázy spracúvania by sa mali vymedziť vhodné technické, administratívne a organizačné požiadavky, ktoré zabezpečia primeranú úroveň bezpečnosti v súlade s článkami 16 a 17 smernice 95/46/ES (v prípade potreby aj s článkami 4 a 5 smernice 2002/58/ES). |
| --- | --- |

41.

Bezpečnosť osobných údajov je kľúčovým prvkom zavádzania IDS. EDPS víta skutočnosť, že v akčnom pláne aj v návrhu smernice sa bezpečnosť výslovne spomína. Bezpečnosť by sa mala zabezpečiť nielen počas fungovania zariadenia IDS (v systéme zabudovanom do vozidla a v komunikačnom dopravnom protokole), ale aj po tom, čo zariadenie prestane fungovať – v databázach, v ktorých sa údaje spracúvajú a/alebo uchovávajú. Pre všetky fázy spracúvania by sa mali vymedziť vhodné technické, administratívne a organizačné požiadavky, ktoré zabezpečia primeranú úroveň bezpečnosti v súlade s článkami 16 a 17 smernice 95/46/ES (v prípade potreby aj s článkami 4 a 5 smernice 2002/58/ES).

| 42. | Vymedzenie vhodných bezpečnostných opatrení by sa malo vykonať až po starostlivom posúdení konkrétnych účelov, na ktoré sa budú IDS používať, ako aj po posúdení spôsobov spracúvania. EDPS v tejto súvislosti odporúča, aby sa pre určité odvetvia a/alebo účely použitia (napr. pre systémy IDS súvisiace s bezpečnostnou ochranou alebo pre systémy riadenia nákladnej dopravy) vypracovali posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov. Vypracúvanie posúdení vplyvu na ochranu súkromia a údajov a využívanie najlepších dostupných postupov v oblasti ochrany súkromia a údajov prispeje k vymedzeniu najvhodnejších bezpečnostných opatrení týkajúcich sa konkrétnych vykonávaných operácií spracúvania. |
| --- | --- |

42.

Vymedzenie vhodných bezpečnostných opatrení by sa malo vykonať až po starostlivom posúdení konkrétnych účelov, na ktoré sa budú IDS používať, ako aj po posúdení spôsobov spracúvania. EDPS v tejto súvislosti odporúča, aby sa pre určité odvetvia a/alebo účely použitia (napr. pre systémy IDS súvisiace s bezpečnostnou ochranou alebo pre systémy riadenia nákladnej dopravy) vypracovali posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov. Vypracúvanie posúdení vplyvu na ochranu súkromia a údajov a využívanie najlepších dostupných postupov v oblasti ochrany súkromia a údajov prispeje k vymedzeniu najvhodnejších bezpečnostných opatrení týkajúcich sa konkrétnych vykonávaných operácií spracúvania.

III.2.   Ďalšie úvahy o ochrane údajov a súkromia v súvislosti s poskytovaním služieb IDS

| 43. | Aby sa predišlo nezrovnalostiam pri zavádzaní služieb IDS, je na úrovni EÚ potrebná ďalšia harmonizácia spôsobov ich zavádzania. V tejto súvislosti by EDPS chcel poukázať na dva problémy, ktoré budú vyžadovať ďalšie zváženie z hľadiska ochrany súkromia a údajov:






  — | Použitie nástrojov na určovanie polohy na poskytovanie verejných a komerčných služieb založených na informáciách o polohe si vyžaduje zavedenie dodatočných záruk. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť skutočnosti, či a kedy sa služby IDS založené na informáciách o polohe používajú na súkromné prípadne profesionálne účely, a aký vplyv môže mať používanie takéhoto systému na jednotlivcov, ktorí používajú vozidlá v profesionálnom kontexte. |
| --- | --- | --- |

43.

Aby sa predišlo nezrovnalostiam pri zavádzaní služieb IDS, je na úrovni EÚ potrebná ďalšia harmonizácia spôsobov ich zavádzania. V tejto súvislosti by EDPS chcel poukázať na dva problémy, ktoré budú vyžadovať ďalšie zváženie z hľadiska ochrany súkromia a údajov:

—

Použitie nástrojov na určovanie polohy na poskytovanie verejných a komerčných služieb založených na informáciách o polohe si vyžaduje zavedenie dodatočných záruk. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť skutočnosti, či a kedy sa služby IDS založené na informáciách o polohe používajú na súkromné prípadne profesionálne účely, a aký vplyv môže mať používanie takéhoto systému na jednotlivcov, ktorí používajú vozidlá v profesionálnom kontexte.

| — | V prípade integrovaných systémov je obzvlášť dôležité, aby sa objasnili úlohy a povinnosti jednotlivých strán zapojených do zavádzania IDS. |
| --- | --- |

—

V prípade integrovaných systémov je obzvlášť dôležité, aby sa objasnili úlohy a povinnosti jednotlivých strán zapojených do zavádzania IDS.

III.2.a)   Záruky v oblasti používania nástrojov na určovanie polohy pri poskytovaní služieb IDS založených na informáciách o polohe

| 44. | Zavádzaním IDS sa podporí vývoj aplikácií na sledovanie a stopovanie tovaru a umožní zavádzanie komerčných a verejných služieb založených na informáciách o polohe. Tieto služby budú využívať technológie, ako napr. satelitné systémy na určovanie polohy a značky RFID (23). Navigačné systémy a systémy na sledovanie a stopovanie sú určené na použitie na rôzne účely, napríklad diaľkové monitorovanie trasy vozidiel a nákladu (napr. pri preprave nebezpečného tovaru alebo živých zvierat), fakturáciu vozidiel na základe rôznych parametrov vrátane prejazdenej vzdialenosti a dennej doby (napr. spoplatňovanie používania ciest, elektronické systémy na výber mýta), a sledovanie vodičov na účely presadzovania právnych predpisov, ako je kontrola doby vedenia vozidla (prostredníctvom digitálnych tachografov) a ukladanie sankcií (cez elektronickú identifikáciu vozidiel). |
| --- | --- |

44.

Zavádzaním IDS sa podporí vývoj aplikácií na sledovanie a stopovanie tovaru a umožní zavádzanie komerčných a verejných služieb založených na informáciách o polohe. Tieto služby budú využívať technológie, ako napr. satelitné systémy na určovanie polohy a značky RFID (23). Navigačné systémy a systémy na sledovanie a stopovanie sú určené na použitie na rôzne účely, napríklad diaľkové monitorovanie trasy vozidiel a nákladu (napr. pri preprave nebezpečného tovaru alebo živých zvierat), fakturáciu vozidiel na základe rôznych parametrov vrátane prejazdenej vzdialenosti a dennej doby (napr. spoplatňovanie používania ciest, elektronické systémy na výber mýta), a sledovanie vodičov na účely presadzovania právnych predpisov, ako je kontrola doby vedenia vozidla (prostredníctvom digitálnych tachografov) a ukladanie sankcií (cez elektronickú identifikáciu vozidiel).

| 45. | Použitie technológií určovania polohy je obzvlášť problematické z hľadiska ochrany súkromia, pretože umožňuje sledovanie vodičov a zhromažďovanie najrôznejších údajov týkajúcich sa ich vodičských návykov. Ako zdôraznila pracovná skupina zriadená podľa článku 29 (24), spracúvanie údajov o polohe je obzvlášť citlivá záležitosť obsahujúca kľúčovú otázku anonymného voľného pohybu, ktorá si vyžaduje zavedenie osobitných záruk s cieľom zabrániť sledovaniu osôb a zneužívaniu údajov. |
| --- | --- |

45.

Použitie technológií určovania polohy je obzvlášť problematické z hľadiska ochrany súkromia, pretože umožňuje sledovanie vodičov a zhromažďovanie najrôznejších údajov týkajúcich sa ich vodičských návykov. Ako zdôraznila pracovná skupina zriadená podľa článku 29 (24), spracúvanie údajov o polohe je obzvlášť citlivá záležitosť obsahujúca kľúčovú otázku anonymného voľného pohybu, ktorá si vyžaduje zavedenie osobitných záruk s cieľom zabrániť sledovaniu osôb a zneužívaniu údajov.

| 46. | EDPS zdôrazňuje, že používanie nástrojov na určovanie polohy musí byť zákonné, t. j. musí sa vykonávať na základe riadneho právneho základu, na explicitné a zákonné účely a musí byť primerané účelom, ktoré sa majú dosiahnuť. Zákonnosť vykonávaného spracúvania údajov bude vo veľkej miere závisieť na spôsobe, akým sa budú nástroje na určovanie polohy používať, a účeloch, na ktoré sa budú používať. Ako zdôraznila pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom stanovisku k systému eCall: „z hľadiska ochrany údajov by nebolo prijateľné, aby boli príslušné zariadenia trvalo pripojené na sieť a vozidlá tým pádom trvalo sledovateľné v záujme možnej aktivácie zariadení systému eCall“ (25). Je preto dôležité, aby sa viac objasnili osobitné okolnosti, za ktorých sa bude vozidlo sledovať, a súvisiaci vplyv na užívateľa. V každom prípade by malo byť používanie zariadení na určovanie polohy odôvodnené zákonnou potrebou (napr. sledovanie prepravy tovaru) a prísne obmedzené na to, čo je na takýto účel nevyhnutné. Preto je dôležité presne definovať, ktoré údaje o polohe sa zhromažďujú, kde sú uložené a na ako dlho sú uchovávané, s kým a na aké účely sa vymieňajú, a prijať všetky kroky potrebné na to, aby sa predchádzalo úmyselnému zneužívaniu údajov alebo ich zneužívaniu z nedbanlivosti. |
| --- | --- |

46.

EDPS zdôrazňuje, že používanie nástrojov na určovanie polohy musí byť zákonné, t. j. musí sa vykonávať na základe riadneho právneho základu, na explicitné a zákonné účely a musí byť primerané účelom, ktoré sa majú dosiahnuť. Zákonnosť vykonávaného spracúvania údajov bude vo veľkej miere závisieť na spôsobe, akým sa budú nástroje na určovanie polohy používať, a účeloch, na ktoré sa budú používať. Ako zdôraznila pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom stanovisku k systému eCall: „z hľadiska ochrany údajov by nebolo prijateľné, aby boli príslušné zariadenia trvalo pripojené na sieť a vozidlá tým pádom trvalo sledovateľné v záujme možnej aktivácie zariadení systému eCall“ (25). Je preto dôležité, aby sa viac objasnili osobitné okolnosti, za ktorých sa bude vozidlo sledovať, a súvisiaci vplyv na užívateľa. V každom prípade by malo byť používanie zariadení na určovanie polohy odôvodnené zákonnou potrebou (napr. sledovanie prepravy tovaru) a prísne obmedzené na to, čo je na takýto účel nevyhnutné. Preto je dôležité presne definovať, ktoré údaje o polohe sa zhromažďujú, kde sú uložené a na ako dlho sú uchovávané, s kým a na aké účely sa vymieňajú, a prijať všetky kroky potrebné na to, aby sa predchádzalo úmyselnému zneužívaniu údajov alebo ich zneužívaniu z nedbanlivosti.

| 47. | Navyše je spracúvanie údajov o polohe týkajúcich sa užívateľov verejných komunikačných sietí alebo verejne dostupných elektronických komunikačných služieb prísne regulované v článku 9 smernice 2002/58/ES. Vyžaduje sa v ňom najmä, aby sa spracúvanie údajov o polohe vykonávalo na anonymnom základe, alebo na základe informovaného súhlasu užívateľa. To znamená, že užívateľom sa musia pred udelením súhlasu s používaním zariadenia na určovanie polohy poskytnúť primerané informácie vrátane druhu spracúvaných údajov o polohe, účeloch a dĺžke trvania spracúvania a o tom, či sa údaje budú prenášať tretej strane na účely poskytovania služieb s pridanou hodnotou. Pre každé pripojenie k sieti alebo pre každý prenos správy musí byť k dispozícii jednoduchý a bezplatný prostriedok, ktorý užívateľom umožní dočasne odmietnuť spracúvanie údajov o polohe. Spracúvanie údajov o polohe by malo byť prísne obmedzené na osoby, ktoré konajú v rámci právomoci poskytovateľa verejnej komunikačnej siete alebo verejne dostupnej komunikačnej služby alebo tretej osoby, ktorá poskytuje služby s pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

47.

Navyše je spracúvanie údajov o polohe týkajúcich sa užívateľov verejných komunikačných sietí alebo verejne dostupných elektronických komunikačných služieb prísne regulované v článku 9 smernice 2002/58/ES. Vyžaduje sa v ňom najmä, aby sa spracúvanie údajov o polohe vykonávalo na anonymnom základe, alebo na základe informovaného súhlasu užívateľa. To znamená, že užívateľom sa musia pred udelením súhlasu s používaním zariadenia na určovanie polohy poskytnúť primerané informácie vrátane druhu spracúvaných údajov o polohe, účeloch a dĺžke trvania spracúvania a o tom, či sa údaje budú prenášať tretej strane na účely poskytovania služieb s pridanou hodnotou. Pre každé pripojenie k sieti alebo pre každý prenos správy musí byť k dispozícii jednoduchý a bezplatný prostriedok, ktorý užívateľom umožní dočasne odmietnuť spracúvanie údajov o polohe. Spracúvanie údajov o polohe by malo byť prísne obmedzené na osoby, ktoré konajú v rámci právomoci poskytovateľa verejnej komunikačnej siete alebo verejne dostupnej komunikačnej služby alebo tretej osoby, ktorá poskytuje služby s pridanou hodnotou.

| 48. | Keď sa údaje o polohe zhromažďujú z vozidiel, ktoré sa používajú v rámci profesionálnej činnosti, musia sa prijať dodatočné záruky s cieľom zabrániť používaniu technológie na určovanie polohy na neoprávnené monitorovanie zamestnancov. Spracúvanie by malo byť v každom prípade obmedzené na údaje o polohe zhromaždené počas pracovnej doby – zamestnanci teda musia mať možnosť vypnúť funkciu určovania polohy po skončení pracovnej doby a/alebo keď používajú vozidlo na súkromné účely. |
| --- | --- |

48.

Keď sa údaje o polohe zhromažďujú z vozidiel, ktoré sa používajú v rámci profesionálnej činnosti, musia sa prijať dodatočné záruky s cieľom zabrániť používaniu technológie na určovanie polohy na neoprávnené monitorovanie zamestnancov. Spracúvanie by malo byť v každom prípade obmedzené na údaje o polohe zhromaždené počas pracovnej doby – zamestnanci teda musia mať možnosť vypnúť funkciu určovania polohy po skončení pracovnej doby a/alebo keď používajú vozidlo na súkromné účely.

| 49. | Existuje riziko, že tretie strany (napr. poisťovne, zamestnávatelia a orgány presadzovania práva) môžu vyžadovať prístup k údajom zhromaždeným prostredníctvom navigačných a sledovacích systémov na zákonné a špecifikované účely (napríklad sledovanie pohybu tovaru, elektronické platby mýta atď.), aby ich mohli použiť na sekundárne účely, ako je kontrola doby vedenia vozidla a doby odpočinku alebo overovanie dodržiavania dopravných predpisov a ukladanie sankcií. Prístup k údajom na sekundárne účely v zásade nie je povolený, ak slúži na účely, ktoré sú nezlučiteľné s účelmi, na ktoré boli dané údaje zhromaždené. Takýto prístup možno povoliť iba ako výnimku z tejto zásady, ak spĺňa prísne požiadavky uvedené v článku 13 smernice 95/46/ES. V dôsledku toho sa tretím stranám môže poskytnúť prístup k údajom o polohe len v súlade s právnymi predpismi a transparentným spôsobom, a to na základe právneho opatrenia, v ktorom sa ustanovia vhodné postupy a spôsoby upravujúce prístup k takýmto údajom na osobitné účely a ktorý poskytuje jednotlivcom dostatočné záruky vzhľadom na ďalšie účely, na ktoré by ich údaje mohli byť použité. |
| --- | --- |

49.

Existuje riziko, že tretie strany (napr. poisťovne, zamestnávatelia a orgány presadzovania práva) môžu vyžadovať prístup k údajom zhromaždeným prostredníctvom navigačných a sledovacích systémov na zákonné a špecifikované účely (napríklad sledovanie pohybu tovaru, elektronické platby mýta atď.), aby ich mohli použiť na sekundárne účely, ako je kontrola doby vedenia vozidla a doby odpočinku alebo overovanie dodržiavania dopravných predpisov a ukladanie sankcií. Prístup k údajom na sekundárne účely v zásade nie je povolený, ak slúži na účely, ktoré sú nezlučiteľné s účelmi, na ktoré boli dané údaje zhromaždené. Takýto prístup možno povoliť iba ako výnimku z tejto zásady, ak spĺňa prísne požiadavky uvedené v článku 13 smernice 95/46/ES. V dôsledku toho sa tretím stranám môže poskytnúť prístup k údajom o polohe len v súlade s právnymi predpismi a transparentným spôsobom, a to na základe právneho opatrenia, v ktorom sa ustanovia vhodné postupy a spôsoby upravujúce prístup k takýmto údajom na osobitné účely a ktorý poskytuje jednotlivcom dostatočné záruky vzhľadom na ďalšie účely, na ktoré by ich údaje mohli byť použité.

III.2.b)   Úlohy a povinnosti aktérov v oblasti IDS

| 50. | Zatiaľ nie je jasné, kto bude kontrolórom údajov pre jednotlivé časti spracúvania. V mnohých prípadoch budú kontrolórmi údajov pravdepodobne poskytovatelia služieb IDS, či už samostatne, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov na účely poskytovania svojich vlastných služieb IDS, alebo spoločne v prípade, že sa spracúvanie vykonáva spoločne s ďalšími kontrolórmi údajov. Pre každú časť spracúvania (napr. v prípade telekomunikačných operátorov poskytujúcich komunikačné služby, ako aj služby IDS) by sa mali jasne vymedziť úlohy a povinnosti subjektov zapojených do IDS v rôznych funkciách, ktoré vyplývajú z ich postavenia kontrolórov a spracovateľov údajov. |
| --- | --- |

50.

Zatiaľ nie je jasné, kto bude kontrolórom údajov pre jednotlivé časti spracúvania. V mnohých prípadoch budú kontrolórmi údajov pravdepodobne poskytovatelia služieb IDS, či už samostatne, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov na účely poskytovania svojich vlastných služieb IDS, alebo spoločne v prípade, že sa spracúvanie vykonáva spoločne s ďalšími kontrolórmi údajov. Pre každú časť spracúvania (napr. v prípade telekomunikačných operátorov poskytujúcich komunikačné služby, ako aj služby IDS) by sa mali jasne vymedziť úlohy a povinnosti subjektov zapojených do IDS v rôznych funkciách, ktoré vyplývajú z ich postavenia kontrolórov a spracovateľov údajov.

| 51. | Osoby, ktoré budú plniť úlohu kontrolórov údajov budú zodpovedné (26) za súlad systémov a služieb so všetkými povinnosťami v oblasti ochrany údajov, a najmä za zavádzanie systémov, do ktorých sa ochrana súkromia zabuduje už vo fáze ich návrhu, ktoré dodržiavajú zásadu kvality údajov a zásadu obmedzenia účelu a ktoré zaručujú primeranú úroveň zabezpečenia údajov, ako je popísané v časti III.1). |
| --- | --- |

51.

Osoby, ktoré budú plniť úlohu kontrolórov údajov budú zodpovedné (26) za súlad systémov a služieb so všetkými povinnosťami v oblasti ochrany údajov, a najmä za zavádzanie systémov, do ktorých sa ochrana súkromia zabuduje už vo fáze ich návrhu, ktoré dodržiavajú zásadu kvality údajov a zásadu obmedzenia účelu a ktoré zaručujú primeranú úroveň zabezpečenia údajov, ako je popísané v časti III.1).

| 52. | Kontrolóri údajov budú musieť zabezpečiť, aby sa na všetkých úrovniach reťazca subjektov zapojených do zavádzania IDS prijali primerané záruky. To si bude predovšetkým vyžadovať, aby vstúpili do primeraných zmluvných režimov so všetkými zainteresovanými stranami podieľajúcimi sa na výmene a spracúvaní údajov, ktoré by mali zabezpečiť primerané záruky ochrany údajov (najmä pokiaľ ide o články 16 a 17 smernice 95/46/ES a články 4 a 5 smernice 2002/58/ES). Je dôležité si uvedomiť, že z hľadiska ochrany údajov kontrolóri údajov síce musia zaistiť zabezpečenie ochrany údajov vo všetkých fázach spracúvania, sú však za spracúvanie aj naďalej zodpovední a túto zodpovednosť nemôžu zmluvne preniesť na iný subjekt. |
| --- | --- |

52.

Kontrolóri údajov budú musieť zabezpečiť, aby sa na všetkých úrovniach reťazca subjektov zapojených do zavádzania IDS prijali primerané záruky. To si bude predovšetkým vyžadovať, aby vstúpili do primeraných zmluvných režimov so všetkými zainteresovanými stranami podieľajúcimi sa na výmene a spracúvaní údajov, ktoré by mali zabezpečiť primerané záruky ochrany údajov (najmä pokiaľ ide o články 16 a 17 smernice 95/46/ES a články 4 a 5 smernice 2002/58/ES). Je dôležité si uvedomiť, že z hľadiska ochrany údajov kontrolóri údajov síce musia zaistiť zabezpečenie ochrany údajov vo všetkých fázach spracúvania, sú však za spracúvanie aj naďalej zodpovední a túto zodpovednosť nemôžu zmluvne preniesť na iný subjekt.

IV.   ZÁVERY

| 53. | EDPS víta navrhovaný plán zavádzania IDS predložený Komisiou, ktorý sa zameriava na harmonizáciu dátových procesov v celej Európe s cieľom uľahčiť poskytovanie služieb IDS a v ktorom sa ochrana údajov vyzdvihuje ako základná podmienka správneho zavádzania IDS v Európe. |
| --- | --- |

53.

EDPS víta navrhovaný plán zavádzania IDS predložený Komisiou, ktorý sa zameriava na harmonizáciu dátových procesov v celej Európe s cieľom uľahčiť poskytovanie služieb IDS a v ktorom sa ochrana údajov vyzdvihuje ako základná podmienka správneho zavádzania IDS v Európe.

| 54. | EDPS konštatuje, že navrhovaná smernica ustanovuje všeobecný rámec, ktorý vyvoláva množstvo otázok týkajúcich sa ochrany súkromia a údajov, ktoré je potrebné ďalej riešiť na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni:






  — | Existuje riziko, že nejasnosti v navrhovanom právnom rámci spôsobia rôznorodosť pri zavádzaní IDS v Európe, ktorá bude viesť k odlišným úrovniam ochrany údajov v Európe. EDPS zdôrazňuje potrebu ďalšej harmonizácie v týchto otázkach na úrovni EÚ s cieľom objasniť nevyriešené otázky (napr. vymedzenie úloh a povinností aktérov IDS, určenie konkrétnych aplikácií a systémov IDS, ktoré musia byť zabudované vo vozidlách, vypracovanie harmonizovaných zmlúv o poskytovaní služieb IDS, určenie osobitných účelov a spôsobov používania IDS, atď.). Je mimoriadne dôležité identifikovať, kto bude kontrolórom údajov, pokiaľ ide o vykonávané spracúvanie údajov, pretože tento ponesie zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa riešenia otázok ochrany súkromia a údajov zaviedli na všetkých úrovniach reťazca spracúvania. |
| --- | --- | --- |

54.

EDPS konštatuje, že navrhovaná smernica ustanovuje všeobecný rámec, ktorý vyvoláva množstvo otázok týkajúcich sa ochrany súkromia a údajov, ktoré je potrebné ďalej riešiť na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni:

—

Existuje riziko, že nejasnosti v navrhovanom právnom rámci spôsobia rôznorodosť pri zavádzaní IDS v Európe, ktorá bude viesť k odlišným úrovniam ochrany údajov v Európe. EDPS zdôrazňuje potrebu ďalšej harmonizácie v týchto otázkach na úrovni EÚ s cieľom objasniť nevyriešené otázky (napr. vymedzenie úloh a povinností aktérov IDS, určenie konkrétnych aplikácií a systémov IDS, ktoré musia byť zabudované vo vozidlách, vypracovanie harmonizovaných zmlúv o poskytovaní služieb IDS, určenie osobitných účelov a spôsobov používania IDS, atď.). Je mimoriadne dôležité identifikovať, kto bude kontrolórom údajov, pokiaľ ide o vykonávané spracúvanie údajov, pretože tento ponesie zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa riešenia otázok ochrany súkromia a údajov zaviedli na všetkých úrovniach reťazca spracúvania.

| — | Rozhodnutia o určitých spôsoboch spracúvania, ktoré by mohli vážne ovplyvniť práva jednotlivcov na ochranu súkromia a údajov by mal prijímať Európsky parlament a Rada, a nie výbory prostredníctvom komitológie. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutia o určitých spôsoboch spracúvania, ktoré by mohli vážne ovplyvniť práva jednotlivcov na ochranu súkromia a údajov by mal prijímať Európsky parlament a Rada, a nie výbory prostredníctvom komitológie.

| — | Je zásadné, aby sa na ochranu súkromie a údajov prihliadalo už od skorých fáz spracúvania a vo všetkých fázach spracúvania; pri navrhovaní aplikácií a systémov by sa malo podporovať zavádzanie zásady „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“, ktorá by sa mala zapracovať do noriem, najlepších postupov, technických špecifikácií a systémov. |
| --- | --- |

—

Je zásadné, aby sa na ochranu súkromie a údajov prihliadalo už od skorých fáz spracúvania a vo všetkých fázach spracúvania; pri navrhovaní aplikácií a systémov by sa malo podporovať zavádzanie zásady „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“, ktorá by sa mala zapracovať do noriem, najlepších postupov, technických špecifikácií a systémov.

| — | Akékoľvek prepájanie aplikácií a systémov by malo sprevádzať náležité zohľadnenie zásad ochrany údajov a praktických bezpečnostných záruk. |
| --- | --- |

—

Akékoľvek prepájanie aplikácií a systémov by malo sprevádzať náležité zohľadnenie zásad ochrany údajov a praktických bezpečnostných záruk.

| — | Vzhľadom na nejasnosti, ktoré zostávajú v tejto fáze, pokiaľ ide o spôsoby zavádzania IDS, EDPS osobitne víta iniciatívu predloženú Komisiou v jej oznámení, aby sa do roku 2011 uskutočnilo posúdenie vplyvu na ochranu súkromia. Navyše dôrazne odporúča, aby sa posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov vykonávali pre konkrétne odvetvia a/alebo účely použitia s cieľom vymedziť vhodné bezpečnostné opatrenia a aby sa vypracúvali najlepšie dostupné postupy na ochranu súkromia a údajov a zaistenie bezpečnosti v rámci IDS. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na nejasnosti, ktoré zostávajú v tejto fáze, pokiaľ ide o spôsoby zavádzania IDS, EDPS osobitne víta iniciatívu predloženú Komisiou v jej oznámení, aby sa do roku 2011 uskutočnilo posúdenie vplyvu na ochranu súkromia. Navyše dôrazne odporúča, aby sa posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov vykonávali pre konkrétne odvetvia a/alebo účely použitia s cieľom vymedziť vhodné bezpečnostné opatrenia a aby sa vypracúvali najlepšie dostupné postupy na ochranu súkromia a údajov a zaistenie bezpečnosti v rámci IDS.

| — | EDPS ďalej zdôrazňuje, že členské štáty ponesú zodpovednosť za správne vykonávanie smernice tak, aby subjekty zavádzali systémy a služby, ktoré poskytujú primeranú úroveň ochrany údajov v celej Európe. |
| --- | --- |

—

EDPS ďalej zdôrazňuje, že členské štáty ponesú zodpovednosť za správne vykonávanie smernice tak, aby subjekty zavádzali systémy a služby, ktoré poskytujú primeranú úroveň ochrany údajov v celej Európe.

| — | Kontrolóri údajov poskytujúci služby IDS by mali zavádzať primerané záruky tak, aby používanie technológií určovania polohy, ako sú napríklad satelitné systémy na určovanie polohy a značky RFID, nenarúšalo súkromie jednotlivcov, ktorí používajú vozidlá na čisto súkromné alebo profesionálne účely. To si bude vyžadovať najmä obmedzenie spracúvania na údaje nevyhnutné na daný účel, zaistenie toho, aby sa do systémov zabudovali primerané bezpečnostné opatrenia tak, aby sa údaje o polohe nesprístupňovali neoprávneným príjemcom, a aby sa užívateľom poskytli účinné prostriedky na deaktiváciu zariadenia/funkcie na určovanie polohy. |
| --- | --- |

—

Kontrolóri údajov poskytujúci služby IDS by mali zavádzať primerané záruky tak, aby používanie technológií určovania polohy, ako sú napríklad satelitné systémy na určovanie polohy a značky RFID, nenarúšalo súkromie jednotlivcov, ktorí používajú vozidlá na čisto súkromné alebo profesionálne účely. To si bude vyžadovať najmä obmedzenie spracúvania na údaje nevyhnutné na daný účel, zaistenie toho, aby sa do systémov zabudovali primerané bezpečnostné opatrenia tak, aby sa údaje o polohe nesprístupňovali neoprávneným príjemcom, a aby sa užívateľom poskytli účinné prostriedky na deaktiváciu zariadenia/funkcie na určovanie polohy.

| 55. | EDPS odporúča, aby sa článok 6 návrhu zmenil a doplnil podľa smernice 95/46/ES takto:






  — | Pri spracúvaní údajov prostredníctvom IDS by sa mala podporovať minimalizácia údajov. Preto je vhodné zmeniť a doplniť článok 6 ods. 1b) návrhu takto: „Osobné údaje sa môžu spracúvať, iba pokiaľ je toto spracúvanie nevyhnutné na konkrétny účel, na ktorý sa IDS používa, a len v súlade s príslušným právnym základom“. |
| --- | --- | --- |

55.

EDPS odporúča, aby sa článok 6 návrhu zmenil a doplnil podľa smernice 95/46/ES takto:

—

Pri spracúvaní údajov prostredníctvom IDS by sa mala podporovať minimalizácia údajov. Preto je vhodné zmeniť a doplniť článok 6 ods. 1b) návrhu takto: „Osobné údaje sa môžu spracúvať, iba pokiaľ je toto spracúvanie nevyhnutné na konkrétny účel, na ktorý sa IDS používa, a len v súlade s príslušným právnym základom“.

| — | Je dôležité, aby sa osobné údaje spracúvané prostredníctvom interoperabilných systémov nepoužívali na ďalšie účely, ktoré sú nezlučiteľné s tými, na ktoré boli zhromaždené. Preto EDPS odporúča upraviť článok 6 ods. 2 takto: „a aby sa nesmeli použiť na iné účely, ako tie, na ktoré boli zhromaždené, spôsobom nezlučiteľným s takýmito účelmi“. |
| --- | --- |

—

Je dôležité, aby sa osobné údaje spracúvané prostredníctvom interoperabilných systémov nepoužívali na ďalšie účely, ktoré sú nezlučiteľné s tými, na ktoré boli zhromaždené. Preto EDPS odporúča upraviť článok 6 ods. 2 takto: „a aby sa nesmeli použiť na iné účely, ako tie, na ktoré boli zhromaždené, spôsobom nezlučiteľným s takýmito účelmi“.

| — | EDPS odporúča, aby sa v súvislosti s navrhovaním aplikácií a systémov IDS v článku 6 návrhu doplnil výslovný odkaz na pojem „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“. Navyše odporúča, aby pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a EDPS boli informovaní o ďalších opatreniach, ktoré sa v rámci tejto otázky prijmú prostredníctvom komitologického postupu, a aby sa s nimi o týchto opatreniach konzultovalo. |
| --- | --- |

—

EDPS odporúča, aby sa v súvislosti s navrhovaním aplikácií a systémov IDS v článku 6 návrhu doplnil výslovný odkaz na pojem „ochrana súkromia už v štádiu návrhu“. Navyše odporúča, aby pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a EDPS boli informovaní o ďalších opatreniach, ktoré sa v rámci tejto otázky prijmú prostredníctvom komitologického postupu, a aby sa s nimi o týchto opatreniach konzultovalo.

| 56. | EDPS ďalej odporúča, aby sa v odôvodneniach návrhu uviedol odkaz na túto konzultáciu. |
| --- | --- |

56.

EDPS ďalej odporúča, aby sa v odôvodneniach návrhu uviedol odkaz na túto konzultáciu.

| 57. | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti EDPS odporúča, aby mali orgány ochrany údajov možnosť úzko sa zapájať do iniciatív týkajúcich sa zavádzania IDS, najmä prostredníctvom pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 a EDPS, pričom by sa s nimi malo konzultovať v dostatočne skorom štádiu pred vypracovaním príslušných opatrení. |
| --- | --- |

57.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti EDPS odporúča, aby mali orgány ochrany údajov možnosť úzko sa zapájať do iniciatív týkajúcich sa zavádzania IDS, najmä prostredníctvom pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 a EDPS, pričom by sa s nimi malo konzultovať v dostatočne skorom štádiu pred vypracovaním príslušných opatrení.

V Bruseli 22. júla 2009

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  KOM(2008) 886 v konečnom znení. Rada prijala závery o oznámení na 2935. zasadnutí Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku 30. a 31. marca 2009.

1

(2)  KOM(2008) 887 v konečnom znení.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

3

(4)  Existuje mnoho iniciatív na úrovni EÚ, ktorými sa integrujú IDS do rôznych druhov dopravy vrátane leteckej (SESAR), riečnej (RIS), železničnej (ERTMS TAF-TSI), nákladnej (VTMIS, AIS, LRIT) a cestnej dopravy (eToll, eCall), pozri KOM(2008) 886 v konečnom znení, s. 3.

4

(5)  V článku 4 návrhu sa ustanovuje vymedzenie technických opatrení v týchto oblastiach: i) optimálne využívanie údajov o cestách, premávke a cestovaní; ii) kontinuita riadiacich služieb IDS v oblasti premávky a nákladnej prepravy v európskych dopravných koridoroch a mestských aglomeráciách; iii) bezpečnosť cestnej premávky a iv) integrácia vozidiel do dopravnej infraštruktúry.

5

(6)  V návrhu sa ustanovuje použitie regulačného postupu s kontrolou podľa článku 5a ods. 1) až 4) a článku 7 rozhodnutia 1999/468/ES.

6

(7)  Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. apríla 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy, T6-0283/2009.

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy, TEN/382, 13. mája 2009.

8

(9)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zjednodušuje cezhraničné presadzovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, 2008/C 310/02, Ú. v. EÚ C 310, 5.12.2008, s. 9.

9

(10)  Pracovný dokument pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 o ochrane údajov a dôsledkoch systému eCall na ochranu súkromia, WP 125, 26. septembra 2006. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách), Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

12

(13)  Podľa článku 2 písm. d), 6 ods. 2 a článku 23 smernice 95/46/ES uvedenej v poznámke pod čiarou č. 11.

13

(14)  Pozri stanovisko pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 125 k systému eCall, pozn. pod čiarou č. 10.

14

(15)  Ako sa uvádza v odôvodnení 26 smernice 95/46/ES: „keďže k určeniu, či je osoba identifikovateľná, by sa mali vziať do úvahy všetky prostriedky, u ktorých je primeraná pravdepodobnosť, že ich využije kontrolór alebo ľubovoľná iná osoba na identifikáciu príslušnej osoby“.

15

(16)  V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 34 sa zavádza nový článok 6 ods. 1b: „Osobné údaje sa môžu spracúvať iba to tej miery, do akej je toto spracúvanie nevyhnutné na fungovanie aplikácií a/alebo služieb IDS.“

16

(17)  Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 36 sa v článku 6 ods. 2 dopĺňa tento text: „a aby sa nesmeli použiť na iné účely než tie, ktoré sú uvedené v tejto smernici“.

17

(18)  Ide najmä o článok 3 ods. 3 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody.

18

(19)  Pod pojmom najlepšie dostupné postupy sa rozumie najúčinnejšia a najpokročilejšia fáza vývoja činností a metód ich vykonávania, ktoré poukazujú na praktickú vhodnosť konkrétnych postupov ako základu pre aplikácie a systémy IDS z hľadiska zabezpečenia ich súladu s požiadavkami regulačného rámca EÚ v oblasti ochrany súkromia, údajov a bezpečnosti.

19

(20)  Napríklad uchovávanie údajov o premávke a polohe spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb vo verejných komunikačných sieťach je upravené v smernici Európskeho parlamentu 2006/24/ES a Rady z 15. marca 2006 o uchovávaní údajov vytvorených alebo spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí a o zmene a doplnení smernice 2002/58/ES.

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

21

(22)  Pozri tiež stanovisko EDPS k oznámeniu Komisie o interoperabilite európskych databáz, 10. marec 2006. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o rádiofrekvenčnej identifikácii (RFID) v Európe: kroky k politickému rámcu, KOM(2007) 96, Ú. v. EÚ C 101, 23.4.2008, s. 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Pracovná skupina zriadená podľa článku 29, stanovisko k používaniu miestnych údajov s cieľom poskytovať služby s pridanou hodnotou, WP 115, november 2005. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_sk.pdf

24

(25)  Pozri dokument WP 125 o systéme eCall, s. 5, uvedený v pozn. pod čiarou č. 10.

25

(26)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

26

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/16

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky

(Text s významom pre EHP)

2010/C 47/03

| Dátum prijatia rozhodnutia | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | NN 68/09 |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | The whole territory of Hungary |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Právny základ | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva |
| Forma pomoci | Úver za zvýhodnených podmienok |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 4 000 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | do 30.6.2010 |
| Sektory hospodárstva | Finančné sprostredkovanie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Dátum prijatia rozhodnutia

14.1.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

NN 68/09

Členský štát

Maďarsko

Región

The whole territory of Hungary

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Právny základ

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva

Forma pomoci

Úver za zvýhodnených podmienok

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 4 000 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

do 30.6.2010

Sektory hospodárstva

Finančné sprostredkovanie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 374/09 |
| Členský štát | Írsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Právny základ | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Výskum a vývoj, Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky






  — | 2007: 2,79 mil. EUR |

Dátum prijatia rozhodnutia

22.12.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 374/09

Členský štát

Írsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Právny základ

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Výskum a vývoj, Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky

—

2007: 2,79 mil. EUR

| — | 2008: 3,02 mil. EUR |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 mil. EUR

| — | 2009–2013: 4,0 mil. EUR |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 mil. EUR

Celková výška plánovanej pomoci 25,81 mil. EUR

Intenzita

Opatrenie, ktoré nepredstavuje pomoc

Trvanie

1.1.2007 – 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 470/09 |
| Členský štát | Česká republika |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Právny základ | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Výskum a vývoj, Inovácia |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 2 394 mil. CZK |
| Intenzita | 100 % |
| Trvanie | do 31.12.2015 |
| Sektory hospodárstva | — |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Dátum prijatia rozhodnutia

16.12.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 470/09

Členský štát

Česká republika

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Právny základ

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Výskum a vývoj, Inovácia

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 2 394 mil. CZK

Intenzita

100 %

Trvanie

do 31.12.2015

Sektory hospodárstva

—

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 502/09 |
| Členský štát | Nemecko |
| Región | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Právny základ | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Výskum a vývoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 18 mil. EUR
  Celková výška plánovanej pomoci 72 mil. EUR |
| Intenzita | 80 % |
| Trvanie | do 31.12.2013 |
| Sektory hospodárstva | Všetky odvetvia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | — |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

22.12.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 502/09

Členský štát

Nemecko

Región

Freie und Hansestadt Hamburg

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Právny základ

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Výskum a vývoj

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 18 mil. EUR

Celková výška plánovanej pomoci 72 mil. EUR

Intenzita

80 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Všetky odvetvia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

—

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 680/09 |
| Členský štát | Rumunsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Právny základ | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva |
| Forma pomoci | Garancia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci 400 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 2009 – 2014 |
| Sektory hospodárstva | Motorové vozidlá |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Dátum prijatia rozhodnutia

17.12.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 680/09

Členský štát

Rumunsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Právny základ

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva

Forma pomoci

Garancia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci 400 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

2009 – 2014

Sektory hospodárstva

Motorové vozidlá

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/20

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 47/04

Dňa 19. februára 2010 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v nemčina jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5768. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5768. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/20

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 47/05

Dňa 15. februára 2010 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5771. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5771. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/21

---

Výmenný kurz eura (1)

24. februára 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3547 |
| JPY | Japonský jen | 122,16 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4427 |
| GBP | Britská libra | 0,87750 |
| SEK | Švédska koruna | 9,7850 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4641 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,0290 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,880 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 270,50 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7093 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,9926 |
| RON | Rumunský lei | 4,1260 |
| TRY | Turecká líra | 2,0958 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5191 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4306 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,5185 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9588 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9099 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 559,43 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,5358 |
| CNY | Čínsky juan | 9,2485 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2699 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 616,76 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6107 |
| PHP | Filipínske peso | 62,532 |
| RUB | Ruský rubeľ | 40,6900 |
| THB | Thajský baht | 44,753 |
| BRL | Brazílsky real | 2,4680 |
| MXN | Mexické peso | 17,4655 |
| INR | Indická rupia | 62,6990 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3547

JPY

Japonský jen

122,16

DKK

Dánska koruna

7,4427

GBP

Britská libra

0,87750

SEK

Švédska koruna

9,7850

CHF

Švajčiarsky frank

1,4641

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,0290

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,880

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

270,50

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7093

PLN

Poľský zlotý

3,9926

RON

Rumunský lei

4,1260

TRY

Turecká líra

2,0958

AUD

Austrálsky dolár

1,5191

CAD

Kanadský dolár

1,4306

HKD

Hongkongský dolár

10,5185

NZD

Novozélandský dolár

1,9588

SGD

Singapurský dolár

1,9099

KRW

Juhokórejský won

1 559,43

ZAR

Juhoafrický rand

10,5358

CNY

Čínsky juan

9,2485

HRK

Chorvátska kuna

7,2699

IDR

Indonézska rupia

12 616,76

MYR

Malajzijský ringgit

4,6107

PHP

Filipínske peso

62,532

RUB

Ruský rubeľ

40,6900

THB

Thajský baht

44,753

BRL

Brazílsky real

2,4680

MXN

Mexické peso

17,4655

INR

Indická rupia

62,6990

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/22

---

Nová národná strana obehových euromincí

2010/C 47/07

Image

Národná strana novej obehovej pamätnej mince v hodnote 2 EUR vydaná Španielskom

Obehové euromince majú v celej eurozóne štatút zákonného platidla. Komisia zverejňuje vzory všetkých nových euromincí s cieľom informovať každého, kto prichádza s mincami do kontaktu, a rovnako aj širokú verejnosť (1). V súlade so závermi Rady z 10. februára 2009 (2) môžu členské štáty eurozóny a krajiny, ktoré so Spoločenstvom uzavreli menovú dohodu ustanovujúcu vydávanie obehových euromincí, vydať do obehu určité množstvo pamätných euromincí za určitých podmienok, predovšetkým že pôjde len o mince v nominálnej hodnote 2 EUR. Tieto mince majú rovnaké technické parametre ako ostatné mince v hodnote 2 EUR, na národnej strane však nesú pamätný znak, ktorý má z národného alebo európskeho hľadiska vysokú symbolickú hodnotu.

Vydávajúci štát: Španielsko

Pamätná udalosť: Historické centrum Kordóby – svetové dedičstvo UNESCO.

Vecný opis motívu: Vo vnútornej časti mince je vyobrazený interiér Veľkej mešity, chrámu v Kordóbe. Naľavo sa nachádza značka mincovne. V dolnej časti sa uvádza vydávajúca krajina Španielsko a rok vydania 2010 „ESPAÑA 2010“.

Po vonkajšom obvode mince je rozmiestnených dvanásť hviezd európskej vlajky.

Vydávané množstvo: 8 miliónov

Dátum emisie: Prvý štvrťrok 2010

---

(1)  Pozri Ú. v. ES C 373, 28.12.2001, s. 1. o národných stranách všetkých mincí, ktoré boli vydané v roku 2002.

(2)  Pozri závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 10. februára 2009 a odporúčanie Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/23

---

Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 Dohody o EHP

2010/C 47/08

Dozorný orgán EZVO nepovažuje oznámené opatrenie za štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

| Dátum prijatia rozhodnutia | : | 7. októbra 2009 |
| --- | --- | --- |
| Číslo pomoci | : | 55120 |
| Štát EZVO | : | Nórsko |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | : | údajná pomoc je poskytnutá v súvislosti s predajom akcií v spoločnosti Youngstorget 2 AS |
| Druh opatrenia | : | opatrenie nepredstavuje pomoc |
| Odvetvia hospodárstva | : | správa obchodných budov |
| Názov a adresa orgánu udeľujúceho pomoc | : | mesto Oslo |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Dátum prijatia rozhodnutia

:

7. októbra 2009

Číslo pomoci

:

55120

Štát EZVO

:

Nórsko

Názov (a/alebo meno príjemcu)

:

údajná pomoc je poskytnutá v súvislosti s predajom akcií v spoločnosti Youngstorget 2 AS

Druh opatrenia

:

opatrenie nepredstavuje pomoc

Odvetvia hospodárstva

:

správa obchodných budov

Názov a adresa orgánu udeľujúceho pomoc

:

mesto Oslo

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Ďalšie informácie

:

—

Autentické znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, možno nájsť na internetovej stránke Dozorného orgánu EZVO:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/24

---

Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom, okrem iného, v Kórejskej republike

2010/C 47/09

Komisia dostala žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o preskúmanie

Žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát (PET) združenia PlasticsEurope (ďalej len „žiadateľ“), zastupujúci sedem výrobcov z Únie.

Rozsah žiadosti sa obmedzuje len na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o vyvážajúceho výrobcu KP Chemical Group, ktorý sa skladá z Honam Petrochemicals Corp. a KP Chemical Corp. (ďalej len „KP Chemical Group“), a určitých aspektov ujmy.

2.   Výrobok

Výrobok, ktorý je predmetom preskúmania, je polyetyléntereftalát s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, v súlade s normou ISO 1628-5, v súčasnosti zaradený do kódu KN 3907 60 20 a s pôvodom v Kórejskej republike (ďalej len „príslušný výrobok“).

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti je platným opatrením konečné antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 192/2007 (2) na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom, okrem iného, v Kórejskej republike.

4.   Dôvody preskúmania

Žiadosť podľa článku 11 ods. 3 je založená na dôkazoch prima facie poskytnutých žiadateľom, z ktorých vyplýva, že pokiaľ ide o KP Chemical Group, došlo k zmene okolností, na základe ktorých boli uložené existujúce opatrenia, a že tieto zmeny sú trvalého charakteru.

Žiadateľ predložil prima facie dôkazy, ktoré preukazujú, že pokiaľ ide o KP Chemical Group, pokračovanie v uplatňovaní opatrenia na jeho súčasnej nulovej úrovni, ktoré je v platnosti od februára 2007 po kombinovanom preskúmaní pred uplynutím platnosti a čiastočnom predbežnom preskúmaní, už nie je dostatočné na zabráneniu súčasnému dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu. Porovnanie vytvorenej normálnej hodnoty vyvážajúceho výrobcu a jeho vývozných cien do Únie naznačuje, že existuje významná úroveň dumpingu.

Žiadateľ takisto poskytol prima facie dôkazy, že vývoz KP Chemical Group do Únie je predávaný za ceny nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.

Z tohto dôvodu sa zdá, že zachovanie opatrení na súčasnej úrovni, ktorá sa zakladala na predtým stanovenej úrovni dumpingu, už nie je dostatočné na zabránenie dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu.

5.   Postup

Keďže Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného predbežného preskúmania, začína týmto preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

V prešetrovaní sa posúdi, či je potrebné zachovať, odstrániť alebo zmeniť súčasné opatrenia so zreteľom na príslušného vyvážajúceho výrobcu. V rámci posúdenia bude prešetrené tvrdenie o tom, že vývoz KP Chemical Group do Únie predávaný za ceny nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.

Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania môže Komisia rozhodnúť o uplatnení výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

Ak sa stanoví, že by sa pre príslušného vyvážajúceho výrobcu mali opatrenia zmeniť a doplniť, môže byť potrebné zmeniť colnú sadzbu, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku spoločnosťami, ktoré nie sú jednotlivo uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 192/2007.

a)   Dotazníky

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na jej prešetrovanie, zašle dotazníky uvedenému vyvážajúcemu výrobcovi, výrobnému odvetviu Únie a orgánom príslušnej vyvážajúcej krajiny. Tieto informácie a podporné dôkazy by mali byť Komisii doručené v lehote stanovenej v bode 6 písm. a).

b)   Zber informácií a vypočutia

Všetky zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili iné informácie ako vyplnené dotazníky a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené v lehote stanovenej v bode 6 písm. a).

Komisia okrem toho môže vypočuť zainteresované strany, ak predložia žiadosť, ktorou preukážu, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté. Táto žiadosť sa musí predložiť v rámci lehoty stanovenej v bode 6 písm. b).

6.   Lehoty

a)   Pre strany na prihlásenie, predloženie vyplnených dotazníkov a akýchkoľvek iných informácií

Všetky zainteresované strany sa musia, ak majú byť ich vyjadrenia počas prešetrovania zohľadnené, prihlásiť Komisii, oznámiť svoje stanoviská a predložiť vyplnený dotazník alebo akékoľvek iné informácie do 37 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je uvedené inak. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že vykonávanie väčšiny procesných práv stanovených v základnom nariadení závisí od toho, či sa príslušná strana prihlási v rámci uvedenej lehoty.

b)   Vypočutia

V rámci tej istej 37-dňovej lehoty môžu všetky zainteresované strany takisto požiadať o vypočutie Komisiou.

7.   Písomné podania, vyplnené dotazníky a korešpondencia

Všetky podania a žiadosti predložené zainteresovanými stranami musia byť vyhotovené písomne (nie v elektronickej forme, ak nie je uvedené inak) a musí sa v nich uvádzať názov, adresa, e-mailová adresa, telefónne číslo a faxové číslo zainteresovanej strany. Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytli ako dôverné, sa označia ako „Limited“ (3) a v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia sa k nim pripojí znenie, ktoré nemá dôverný charakter, s označením „For Inspection By Interested Parties“.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Nespolupráca

V prípade, že ktorákoľvek zo zainteresovaných strán odmietne sprístupniť alebo neposkytne potrebné informácie v uvedených lehotách alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, sa môžu v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať pozitívne, príp. negatívne zistenia na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zo zainteresovaných strán poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nezohľadnia a podľa článku 18 základného nariadenia sa môžu použiť dostupné skutočnosti. Ak zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne a zistenia sa preto zakladajú na dostupných skutočnostiach, môže byť výsledok pre túto stranu menej priaznivý ako v prípade, keby bola spolupracovala.

9.   Harmonogram prešetrovania

V súlade s článkom 11 ods. 5 základného nariadenia sa prešetrovanie ukončí do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

10.   Spracovanie osobných údajov

Je potrebné uviesť, že so všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (4).

11.   Úradník pre vypočutie

Takisto je potrebné uviesť, že ak sa zainteresované strany domnievajú, že pri uplatňovaní svojich práv na obhajobu majú ťažkosti, môžu sa obrátiť na úradníka pre vypočutie z GR pre obchod. Pôsobí ako kontaktná osoba medzi zainteresovanými stranami a útvarmi Komisie, ktorá v prípade potreby ponúka sprostredkovanie v procesných záležitostiach ovplyvňujúcich ochranu ich záujmov v tomto konaní, najmä v súvislosti s nahliadnutím do spisu, ochranou údajov, predĺžením lehôt a spracovaním písomne a/alebo ústne podaných stanovísk. Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovej lokalite GR pre obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 1.

(3)  Toto označenie znamená, že ide výlučne o interný dokument. Je chránený podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43). Ide o dôverný dokument podľa článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní článku VI dohody GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda).

(4)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/27

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

2010/C 47/10

| 1. | Komisia bolo 17. februára 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Nemecko), patriaci do skupiny HAVI Group LP (USA), a podnik McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Luxembursko), patriaci do skupiny Keystone Group (USA), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik spoločnú kontrolu nad podnikom STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Nemecko). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 17. februára 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Nemecko), patriaci do skupiny HAVI Group LP (USA), a podnik McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Luxembursko), patriaci do skupiny Keystone Group (USA), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik spoločnú kontrolu nad podnikom STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Nemecko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | HAVI: logistika a distribúcia potravinárskych a nepotravinárskych výrobkov, spracovanie potravinárskych výrobkov, baliace a administratívne služby a reklamný marketing, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

HAVI: logistika a distribúcia potravinárskych a nepotravinárskych výrobkov, spracovanie potravinárskych výrobkov, baliace a administratívne služby a reklamný marketing,

| — | KeyLux: špedícia, logistika a distribúcia v potravinárskom odvetví, |
| --- | --- |

—

KeyLux: špedícia, logistika a distribúcia v potravinárskom odvetví,

| — | STI Freight: prevezme aktivity podnikov „STI Global Network“ v oblasti špedície potravinových a nepotravinových výrobkov. |
| --- | --- |

—

STI Freight: prevezme aktivity podnikov „STI Global Network“ v oblasti špedície potravinových a nepotravinových výrobkov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 25.2.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/28

---

Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES

Žiadosť predložená obstarávateľom

2010/C 47/11

Dňa 15. februára 2010 Komisia dostala žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (1). Prvým pracovným dňom po doručení žiadosti je 16. februára 2010.

Táto žiadosť, ktorú podal subjekt Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A – Compagnie Valdotaine des eaux S.p.A., sa týka výroby a predaja elektrickej energie v Taliansku. V uvedenom článku 30 sa ustanovuje, že smernica 2004/17/ES sa neuplatňuje, ak je príslušná činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. Posúdenie týchto podmienok sa vykonáva výlučne podľa smernice 2004/17/ES bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže.

Komisia má prijať rozhodnutie o tejto žiadosti v lehote troch mesiacov od dátumu vyššie uvedeného pracovného dňa. Lehota teda uplynie 16. mája 2010.

Táto lehota môže byť prípadne predĺžená o tri mesiace. Prípadné predĺženie sa uverejní.

V zmysle článku 30 ods. 6 druhého pododseku ďalšie žiadosti týkajúce sa výroby a predaja elektrickej energie v Taliansku, predložené pred uplynutím lehoty stanovenej v súvislosti s touto žiadosťou, sa nepovažujú za dôvod na nové konania a vybavujú sa v rámci tejto žiadosti.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

---