# Euroopa Liidu C 47/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.047.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide25. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.047.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 47

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide25. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2010/C 047/01 | Nõukogu arvamus, 2. detsember 2009, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi täienduse kohta aastateks 2008–2012 | 1 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2010/C 047/02 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni teatise Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas ja sellega kaasneva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2010/C 047/01

Nõukogu arvamus, 2. detsember 2009, Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi täienduse kohta aastateks 2008–2012

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

2010/C 047/02

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni teatise Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas ja sellega kaasneva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega

6

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 047/03 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 047/03

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 047/06 | Euro vahetuskurss | 21 |
| 2010/C 047/07 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 22 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2010/C 047/08 | Riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses puudub | 23 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 047/06

Euro vahetuskurss

21

2010/C 047/07

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

22

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2010/C 047/08

Riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses puudub

23

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 047/09 | Teade muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 24 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 047/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 047/11 | Teadaanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta – Ostja esitatud taotlus | 28 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 047/09

Teade muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

24

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 047/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 047/11

Teadaanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta – Ostja esitatud taotlus

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

2. detsember 2009,

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi täienduse kohta aastateks 2008–2012

2010/C 47/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas (2. detsembril 2009) läbi Belgia 2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammi täienduse (edaspidi „täiendus”), mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012 (2) ja mille Belgia ametiasutused esitasid vastuseks üleskutsele, mille nõukogu esitas 7. juuli 2009. aasta arvamuses 2009. aasta aprilli programmi kohta. Praeguse arvamusega ajakohastatakse juulis esitatud arvamust, võttes arvesse 2009. aasta aprilli programmi täienduses sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas (2. detsembril 2009) läbi Belgia 2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammi täienduse (edaspidi „täiendus”), mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012 (2) ja mille Belgia ametiasutused esitasid vastuseks üleskutsele, mille nõukogu esitas 7. juuli 2009. aasta arvamuses 2009. aasta aprilli programmi kohta. Praeguse arvamusega ajakohastatakse juulis esitatud arvamust, võttes arvesse 2009. aasta aprilli programmi täienduses sisalduvat teavet.

| (2) | Ülemaailmse kaubavahetuse mahu järsu vähenemise, usalduse kadumise ja jõukuse vähenemise ning karmimate laenutingimuste tõttu langes Belgia majandus järsult 2008. aasta viimases ja 2009. aasta esimeses kvartalis. Teises kvartalis oli majanduslangus pisut väiksem ja aasta teises pooles peaks kvartali majanduskasv muutuma taas pisut positiivseks, arvestades paranenud rahvusvahelist olukorda. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile peaks SKP vähenema 2009. aastal ligikaudu 3 % ja taas suurenema 2010. aastal (0,6 %). 2011. aastal peaks kasv suurenema 1,5 % ja niiviisi pisut ületama potentsiaalse kasvu, mida on vähendanud kriisitingimustest tulenevad investeeringute vähenemine ja töötuse suurenemine. Majandussurutis avaldab ka märkimisväärset negatiivset mõju riigi rahandusele; vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile suurenes valitsemissektori eelarve puudujääk 1,2 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 6 %-le SKPst 2009. aastal. Puudujääk peaks 2010. ja 2011. aastal olema stabiilne, võttes arvesse järgmisi asjaolusid: i) 2008. aasta lõpus vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale vastu võetud stimuleerivate meetmete mõju eelarvele on 2010. aastal endiselt 0,5 % SKPst, andes tunnistust sellest, et kõnealused meetmed hõlmavad ka alalisi meetmeid, ning ii) valitsemissektori eri tasanditel on vastu võetud konsolideerimismeetmed seoses 2010. ja 2011. aasta eelarvega (vastavalt 0,75 % SKPst ja 0,25 % SKPst). 2010. aastal majanduskasvu pärssivad tegurid, samuti jätkuvalt järsult suurenev töötus ning suuremad intressikulud ja elanikkonna vananemisega seotud kulud (milles kajastuvad ka sotsiaaltoetuste, sealhulgas pensionide suurendamiseks viimastel aastatel võetud meetmed) peaksid täielikult nullima konsolideerimismeetmete mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule. |
| --- | --- |

(2)

Ülemaailmse kaubavahetuse mahu järsu vähenemise, usalduse kadumise ja jõukuse vähenemise ning karmimate laenutingimuste tõttu langes Belgia majandus järsult 2008. aasta viimases ja 2009. aasta esimeses kvartalis. Teises kvartalis oli majanduslangus pisut väiksem ja aasta teises pooles peaks kvartali majanduskasv muutuma taas pisut positiivseks, arvestades paranenud rahvusvahelist olukorda. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile peaks SKP vähenema 2009. aastal ligikaudu 3 % ja taas suurenema 2010. aastal (0,6 %). 2011. aastal peaks kasv suurenema 1,5 % ja niiviisi pisut ületama potentsiaalse kasvu, mida on vähendanud kriisitingimustest tulenevad investeeringute vähenemine ja töötuse suurenemine. Majandussurutis avaldab ka märkimisväärset negatiivset mõju riigi rahandusele; vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile suurenes valitsemissektori eelarve puudujääk 1,2 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 6 %-le SKPst 2009. aastal. Puudujääk peaks 2010. ja 2011. aastal olema stabiilne, võttes arvesse järgmisi asjaolusid: i) 2008. aasta lõpus vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale vastu võetud stimuleerivate meetmete mõju eelarvele on 2010. aastal endiselt 0,5 % SKPst, andes tunnistust sellest, et kõnealused meetmed hõlmavad ka alalisi meetmeid, ning ii) valitsemissektori eri tasanditel on vastu võetud konsolideerimismeetmed seoses 2010. ja 2011. aasta eelarvega (vastavalt 0,75 % SKPst ja 0,25 % SKPst). 2010. aastal majanduskasvu pärssivad tegurid, samuti jätkuvalt järsult suurenev töötus ning suuremad intressikulud ja elanikkonna vananemisega seotud kulud (milles kajastuvad ka sotsiaaltoetuste, sealhulgas pensionide suurendamiseks viimastel aastatel võetud meetmed) peaksid täielikult nullima konsolideerimismeetmete mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule.

| (3) | Täienduse aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP väheneb pärast 2008. aasta 1,1 % kasvu 2009. aastal 3,1 % ning hakkab taas kasvama 2010. aastal, mil SKP reaalkasvuks prognoositakse 0,4 %. Pärast seda peaks SKP reaalkasv olema 2011. aastal 1,9 % ja 2012. aastal 2,4 %. Võrreldes 2009. aprillis ajakohastatud programmiga on kasvuprognoose vähendatud, eriti 2009. aasta kohta. Olemasoleva teabe (3) põhjal hinnates näib see stsenaarium üldiselt usutav; stsenaarium võib küll olla pisut ettevaatlik aastateks 2009–2010, aga üsna soodne edaspidiseks, arvestades kõige viimaseid prognoose potentsiaalse SKP kohta. Kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks SKP lõhe pärast majanduslangust järk-järgult vähenema, prognoositakse täienduses optimistlikult, et kõnealune lõhe väheneb üsna kiiresti. Prognoositud kasv tundub täiendusega hõlmatud perioodil üldiselt usutav. Täienduses prognoositud inflatsiooni võib pidada realistlikuks. Teisalt tundub prognoositud palgakasv kogu perioodi jooksul suur, kuna, arvestades töötuse kõrget taset, võivad madalamad välismaised tööjõukulud avaldada survet Belgia palkadele. Lõpuks tuleb märkida, et täienduses prognoositakse 2011. aastaks pisut optimistlikku tööhõivekasvu. |
| --- | --- |

(3)

Täienduse aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP väheneb pärast 2008. aasta 1,1 % kasvu 2009. aastal 3,1 % ning hakkab taas kasvama 2010. aastal, mil SKP reaalkasvuks prognoositakse 0,4 %. Pärast seda peaks SKP reaalkasv olema 2011. aastal 1,9 % ja 2012. aastal 2,4 %. Võrreldes 2009. aprillis ajakohastatud programmiga on kasvuprognoose vähendatud, eriti 2009. aasta kohta. Olemasoleva teabe (3) põhjal hinnates näib see stsenaarium üldiselt usutav; stsenaarium võib küll olla pisut ettevaatlik aastateks 2009–2010, aga üsna soodne edaspidiseks, arvestades kõige viimaseid prognoose potentsiaalse SKP kohta. Kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks SKP lõhe pärast majanduslangust järk-järgult vähenema, prognoositakse täienduses optimistlikult, et kõnealune lõhe väheneb üsna kiiresti. Prognoositud kasv tundub täiendusega hõlmatud perioodil üldiselt usutav. Täienduses prognoositud inflatsiooni võib pidada realistlikuks. Teisalt tundub prognoositud palgakasv kogu perioodi jooksul suur, kuna, arvestades töötuse kõrget taset, võivad madalamad välismaised tööjõukulud avaldada survet Belgia palkadele. Lõpuks tuleb märkida, et täienduses prognoositakse 2011. aastaks pisut optimistlikku tööhõivekasvu.

| (4) | Täienduses seatakse 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 5,9 % SKPst (kooskõlas komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosiga). Eelarvepuudujäägi suurenemises 1,2 % SKPst võrreldes 2008. aastaga peegeldub automaatsete stabilisaatorite mõju. Kõnealune mõju on olnud palju suurem kui tavapäraste paindlikkustegurite kohaldamisel eeldataks ja eelkõige tähendab see ettevõtte tulumaksust laekuvate tulude märgatavat vähenemist. 2009. aasta eelarves sisalduvad nõudluse suurendamise meetmed (0,5 % SKPst) ning piirkondlike valitsuste ja föderaalvalitsuse kehtestatud stimuleerivad fiskaalmeetmed (0,5 % SKPst) olid suhteliselt piiratud, kuna suurest võlakoormast tingituna on manööverdamisruum väike. Eelarveseisundi halvenemine on tingitud ka eelarvepuudujääki suurendavatest ühekordsetest meetmetest, mille maht on ligikaudu 0,5 % SKPst, peamiselt pärast kaht kohtuotsust (4). Kõnealuste ühekordsete meetmete tõttu ja automaatsete stabilisaatorite eeldatust suurema mõju tõttu on praegu 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk 2,5 % SKPst suurem kui 2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammis, samal ajal kui täiendavaid ekspansiivseid meetmeid ei ole võetud. Täienduses esitatud teabe ja komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaste ümberarvutuste põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2,3 %-lt SKPst 2008. aastal 4,7 %-le SKPst 2009. aastal. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks struktuurne puudujääk 2009. aastal suurenema mõnevõrra vähem (2,4 protsendipunkti asemel 2 protsendipunkti) peamiselt seetõttu, et täienduses ei käsitatud 2009. aastal tehtud kohtuotsuste mõju (0,5 % SKPst) ühekordse meetmena. |
| --- | --- |

(4)

Täienduses seatakse 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 5,9 % SKPst (kooskõlas komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosiga). Eelarvepuudujäägi suurenemises 1,2 % SKPst võrreldes 2008. aastaga peegeldub automaatsete stabilisaatorite mõju. Kõnealune mõju on olnud palju suurem kui tavapäraste paindlikkustegurite kohaldamisel eeldataks ja eelkõige tähendab see ettevõtte tulumaksust laekuvate tulude märgatavat vähenemist. 2009. aasta eelarves sisalduvad nõudluse suurendamise meetmed (0,5 % SKPst) ning piirkondlike valitsuste ja föderaalvalitsuse kehtestatud stimuleerivad fiskaalmeetmed (0,5 % SKPst) olid suhteliselt piiratud, kuna suurest võlakoormast tingituna on manööverdamisruum väike. Eelarveseisundi halvenemine on tingitud ka eelarvepuudujääki suurendavatest ühekordsetest meetmetest, mille maht on ligikaudu 0,5 % SKPst, peamiselt pärast kaht kohtuotsust (4). Kõnealuste ühekordsete meetmete tõttu ja automaatsete stabilisaatorite eeldatust suurema mõju tõttu on praegu 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk 2,5 % SKPst suurem kui 2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammis, samal ajal kui täiendavaid ekspansiivseid meetmeid ei ole võetud. Täienduses esitatud teabe ja komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaste ümberarvutuste põhjal peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2,3 %-lt SKPst 2008. aastal 4,7 %-le SKPst 2009. aastal. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks struktuurne puudujääk 2009. aastal suurenema mõnevõrra vähem (2,4 protsendipunkti asemel 2 protsendipunkti) peamiselt seetõttu, et täienduses ei käsitatud 2009. aastal tehtud kohtuotsuste mõju (0,5 % SKPst) ühekordse meetmena.

| (5) | Vastavalt täiendusele on keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk tagada, et 2015. aastaks saavutatakse järk-järgult uuesti tasakaalus eelarve. Täienduses ei nimetata selgesõnaliselt keskpika perioodi eesmärki ega nähta ette Belgia algse keskpika perioodi eesmärgi (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid arvesse võtmata arvutatud eelarveülejääk 0,5 % SKPst) saavutamist täiendusega hõlmatud perioodi jooksul. 2010. aastal peaks valitsemissektori eelarve puudujääk stabiliseeruma tasemel 6 % SKPst tänu parandusmeetmetele, mille maht on 0,5 % SKPst, enne kui puudujääk hakkab vähenema 4,4 % ni SKPst 2012. aastaks (tänu konsolideerimismeetmetele, mille maht 2011. aastal ulatub 1 % ni SKPst ja 2012. aastal 1,25 % ni SKPst). Täienduses seatakse eesmärgiks, et 2013. aastal peab eelarvepuudujääk olema allpool kontrollväärtust 3 % SKPst, ent samas ei esitata üksikasjalikult väljatöötatud stsenaariumi kõnesoleva aasta kohta (5). Täienduse kohaselt peaks struktuurne eelarvepuudujääk, ümber arvutatuna ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, vähenema ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra nii 2010. kui ka 2011. aastal ning 0,5 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Kuna täienduses ei käsitatud 2009. aastal tehtud kohtuotsuste mõju 0,5 % SKPst ühekordse meetmena, halveneks struktuurne tasakaal 0,25 % võrra SKPst 2010. aastal (– 4,2 %-lt SKPst 2009. aastal – 4,4 %-le SKPst 2010. aastal. Täiendusega ette nähtud struktuurne kohandamine on märkimisväärselt väiksem kui eespool nimetatud kavandatud meetmete maht. Sellest nähtub, et kui poliitikat ei muudeta, halveneks struktuurne tasakaal automaatselt aastas keskmiselt 0,5 % SKPst, võttes arvesse 2010. aastal majanduskasvu kahjustavaid tegureid ning suuremad intressikulusid ja elanikkonna vananemisega seotud kulusid (milles peegelduvad ka sotsiaaltoetuste, sealhulgas pensionide suurendamiseks viimastel aastatel võetud meetmed). Vastavalt täiendusele võetakse eelarveseisundi kavandatavaks tugevdamiseks tehtavate jõupingutuste puhul samamoodi arvesse ka maksutulude (eelkõige tulu- ja omandimaksust laekuva tulu) suurenemist ning kulude (eelkõige vahetarbimise, töötajate hüvitiste ja mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulude) vähenemist. Täienduses prognoositakse valitsemissektori võlaks 89,6 % SKPst 2008. aastal võrreldes 84 % SKPst 2007. aastal, kusjuures suurenemise peamine põhjus on asjaolu, et varude muutust on pankade päästmiseks tehtud ettevõtmiste (6 % SKPst) tõttu märkimisväärselt kohandatud. Täienduses eeldatakse, et võla suhe SKPsse suureneb edaspidi veelgi, s.o 2011. aastal ligikaudu 104 % ni SKPst ning peaks siis sel tasemel üldiselt püsima jääma; tegemist on aprillis ajakohastatud versioonis prognoositust oluliselt kõrgema tasemega (peamiselt seetõttu, et puudujääk on suurem). Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks võla suhe samamoodi suurenema. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt täiendusele on keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk tagada, et 2015. aastaks saavutatakse järk-järgult uuesti tasakaalus eelarve. Täienduses ei nimetata selgesõnaliselt keskpika perioodi eesmärki ega nähta ette Belgia algse keskpika perioodi eesmärgi (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid arvesse võtmata arvutatud eelarveülejääk 0,5 % SKPst) saavutamist täiendusega hõlmatud perioodi jooksul. 2010. aastal peaks valitsemissektori eelarve puudujääk stabiliseeruma tasemel 6 % SKPst tänu parandusmeetmetele, mille maht on 0,5 % SKPst, enne kui puudujääk hakkab vähenema 4,4 % ni SKPst 2012. aastaks (tänu konsolideerimismeetmetele, mille maht 2011. aastal ulatub 1 % ni SKPst ja 2012. aastal 1,25 % ni SKPst). Täienduses seatakse eesmärgiks, et 2013. aastal peab eelarvepuudujääk olema allpool kontrollväärtust 3 % SKPst, ent samas ei esitata üksikasjalikult väljatöötatud stsenaariumi kõnesoleva aasta kohta (5). Täienduse kohaselt peaks struktuurne eelarvepuudujääk, ümber arvutatuna ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, vähenema ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra nii 2010. kui ka 2011. aastal ning 0,5 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Kuna täienduses ei käsitatud 2009. aastal tehtud kohtuotsuste mõju 0,5 % SKPst ühekordse meetmena, halveneks struktuurne tasakaal 0,25 % võrra SKPst 2010. aastal (– 4,2 %-lt SKPst 2009. aastal – 4,4 %-le SKPst 2010. aastal. Täiendusega ette nähtud struktuurne kohandamine on märkimisväärselt väiksem kui eespool nimetatud kavandatud meetmete maht. Sellest nähtub, et kui poliitikat ei muudeta, halveneks struktuurne tasakaal automaatselt aastas keskmiselt 0,5 % SKPst, võttes arvesse 2010. aastal majanduskasvu kahjustavaid tegureid ning suuremad intressikulusid ja elanikkonna vananemisega seotud kulusid (milles peegelduvad ka sotsiaaltoetuste, sealhulgas pensionide suurendamiseks viimastel aastatel võetud meetmed). Vastavalt täiendusele võetakse eelarveseisundi kavandatavaks tugevdamiseks tehtavate jõupingutuste puhul samamoodi arvesse ka maksutulude (eelkõige tulu- ja omandimaksust laekuva tulu) suurenemist ning kulude (eelkõige vahetarbimise, töötajate hüvitiste ja mitterahaliste sotsiaalsiiretega seotud kulude) vähenemist. Täienduses prognoositakse valitsemissektori võlaks 89,6 % SKPst 2008. aastal võrreldes 84 % SKPst 2007. aastal, kusjuures suurenemise peamine põhjus on asjaolu, et varude muutust on pankade päästmiseks tehtud ettevõtmiste (6 % SKPst) tõttu märkimisväärselt kohandatud. Täienduses eeldatakse, et võla suhe SKPsse suureneb edaspidi veelgi, s.o 2011. aastal ligikaudu 104 % ni SKPst ning peaks siis sel tasemel üldiselt püsima jääma; tegemist on aprillis ajakohastatud versioonis prognoositust oluliselt kõrgema tasemega (peamiselt seetõttu, et puudujääk on suurem). Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks võla suhe samamoodi suurenema.

| (6) | On oht, et eelarvetulemused, põhiliselt 2011. aasta eelarvetulemused, osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Esiteks seepärast, et makromajanduslikud tingimused on ebaselged ning kõrvale ei tohi jätta võimalust, et 2011. ja 2012. aasta tulemused osutuvad täienduses prognoositust halvemaks. Teiseks seepärast, et täienduses nimetatud konsolideerimismeetmed, mis on kavandatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks, ei ole piisavalt konkreetsed. Kui 2010. aasta kohta ilmneb, tuginedes valitsemissektori eri tasandite 2010. aasta eelarve projektile, mis lepiti kokku pärast täienduse esitamist, et parandusmeetmete maht on suurem kui täiendusega ette nähtud 0,5 % SKPst, kuna praegu ulatub piisavalt konkreetsete meetmete maht ligikaudu 0,75 % ni SKPst, on järgmistel aastatel kavandatavate meetmete kohta kõigest pisut teavet. Lõpuks võivad pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid suurendada tulevikus täitmisele minemise korral valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormat, kuigi on ka võimalik, et mõningaid valitsuse poolt finantssektori toetuseks tehtud kulutused saadakse tulevikus tagasi. Teisalt, kui vaadelda kavandatust suuremat tulude vähenemist 2009. aastal, ei saa välistada võimalust, et maksutulu võib kõikuda rohkem, kui võib eeldada standardelastsuse põhjal. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib ka võla suhte areng kujuneda täienduses kavandatust ebasoodsamaks. |
| --- | --- |

(6)

On oht, et eelarvetulemused, põhiliselt 2011. aasta eelarvetulemused, osutuvad prognoositust märgatavalt halvemaks. Esiteks seepärast, et makromajanduslikud tingimused on ebaselged ning kõrvale ei tohi jätta võimalust, et 2011. ja 2012. aasta tulemused osutuvad täienduses prognoositust halvemaks. Teiseks seepärast, et täienduses nimetatud konsolideerimismeetmed, mis on kavandatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks, ei ole piisavalt konkreetsed. Kui 2010. aasta kohta ilmneb, tuginedes valitsemissektori eri tasandite 2010. aasta eelarve projektile, mis lepiti kokku pärast täienduse esitamist, et parandusmeetmete maht on suurem kui täiendusega ette nähtud 0,5 % SKPst, kuna praegu ulatub piisavalt konkreetsete meetmete maht ligikaudu 0,75 % ni SKPst, on järgmistel aastatel kavandatavate meetmete kohta kõigest pisut teavet. Lõpuks võivad pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid suurendada tulevikus täitmisele minemise korral valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormat, kuigi on ka võimalik, et mõningaid valitsuse poolt finantssektori toetuseks tehtud kulutused saadakse tulevikus tagasi. Teisalt, kui vaadelda kavandatust suuremat tulude vähenemist 2009. aastal, ei saa välistada võimalust, et maksutulu võib kõikuda rohkem, kui võib eeldada standardelastsuse põhjal. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib ka võla suhte areng kujuneda täienduses kavandatust ebasoodsamaks.

| (7) | Eelarvepoliitiline hoiak, mille hindamisel võeti arvesse täienduses esitatud struktuurse seisundi ümberarvutatud muutust ja mille puhul arvestati ka eespool nimetatud riske, on vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale 2009. aastal ekspansiivne ja ülejäänud programmiperioodi jooksul üldiselt neutraalne. Arvestades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, sealhulgas valitsemissektori väga suurt võlakoormat, mis liiatigi ei näita programmiperioodil vähenemise märke, rääkimata kontrollväärtuse saavutamisest, ja finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmetest tulenevaid märkimisväärseid tingimuslikke kohustusi, tuleks alates 2011. aastast eelarveseisundit märkimisväärselt tõhusamalt tugevdada. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvepoliitiline hoiak, mille hindamisel võeti arvesse täienduses esitatud struktuurse seisundi ümberarvutatud muutust ja mille puhul arvestati ka eespool nimetatud riske, on vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale 2009. aastal ekspansiivne ja ülejäänud programmiperioodi jooksul üldiselt neutraalne. Arvestades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ähvardavaid ohte, sealhulgas valitsemissektori väga suurt võlakoormat, mis liiatigi ei näita programmiperioodil vähenemise märke, rääkimata kontrollväärtuse saavutamisest, ja finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmetest tulenevaid märkimisväärseid tingimuslikke kohustusi, tuleks alates 2011. aastast eelarveseisundit märkimisväärselt tõhusamalt tugevdada.

| (8) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on täiendus tegevusjuhendi nõuetega rohkem kooskõlas, kuigi kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas on veel mõningaid puudujääke (6). |
| --- | --- |

(8)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on täiendus tegevusjuhendi nõuetega rohkem kooskõlas, kuigi kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas on veel mõningaid puudujääke (6).

Üldine järeldus on, et 2009. aasta ekspansiivne eelarvepoliitika on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Koos automaatsete stabilisaatorite toimimisega suurendavad suvakohased toetusmeetmed valitsemissektori eelarve puudujääki ligikaudu 6 % ni SKPst. Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse, mis 2008. aastal suurenes finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmete tõttu, suureneb jätkuvalt, ulatudes 104 % ni SKPst 2012. aastal. Meenutagem, et sellele eelnes maruline vähenemine 134 %-lt 1993. aastal 84 %-le 2007. aastal tänu tasakaalus eelarvele. Täienduses seatakse konsolideerimiseesmärgiks, et valitsemissektori eelarve puudujääk väheneb järk-järgult 4,4 %-le 2012. aastal ning pärast seda 2,8 %-le 2013. aastal ja eelarvetasakaal saavutatakse 2015. aastal. Kõnealuse eesmärgi saavutamine on ohus 2011. aastal, kuna toetavad meetmed ei ole piisavalt konkreetsed ja makromajanduslikku olukorda on hinnatud pisut liiga optimistlikult. Võlakoorma suurenemist ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust silmas pidades tuleks kavandatud tasakaalustamist alates 2011. aastast märkimisväärselt tõhustada, et otsustavalt saavutada puudujääk allpool kontrollväärtust 3 % SKPst.

Eespool antud hinnangut silmas pidades ja lisaks varasematele üleskutsetele, mille nõukogu esitas 7. juuli 2009. aasta arvamuses riigi rahanduse kvaliteedi ja pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, kutsutakse Belgiat samuti üles võtma 2010. aastal konsolideerimismeetmeid 2010. aasta eelarveprojektis kavandatud mahus ja alates 2011. aastast märgatavalt tugevdama eelarveseisundit konkreetsete struktuursete meetmetega, et otsustavalt saavutada puudujääk allpool kontrollväärtust 3 % SKPst.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP sept 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM sügis 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | puudub |
| SP apr 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP sept 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM sügis 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | puudub |
| SP apr 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP sept 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM sügis 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | puudub |
| SP apr 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Netolaenu andmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP sept 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | puudub |
| KOM sügis 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | puudub |
| SP apr 2009 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori tulud
  (% SKPst) | SP sept 2009 | puudub | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM sügis 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | puudub |
| SP apr 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP sept 2009 | puudub | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM sügis 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | puudub |
| SP apr 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP sept 2009 | puudub | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM sügis 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | puudub |
| SP apr 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Esmane eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP sept 2009 | puudub | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM sügis 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | puudub |
| SP apr 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP sept 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM sügis 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | puudub |
| SP apr 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Struktuurne tasakaal (9)

  (% SKTst) | SP sept 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM sügis 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | puudub |
| SP apr 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Valitsemissektori võlg
  (% SKPst) | SP sept 2009 | puudub | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM sügis 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | puudub |
| SP apr 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| 2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2009. aasta septembri täiendus (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP sept 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM sügis 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

puudub

SP apr 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

THHI inflatsioon

(%)

SP sept 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM sügis 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

puudub

SP apr 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP sept 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM sügis 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

puudub

SP apr 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Netolaenu andmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP sept 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

puudub

KOM sügis 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

puudub

SP apr 2009

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori tulud

(% SKPst)

SP sept 2009

puudub

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM sügis 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

puudub

SP apr 2009

48,1

48,6

48,2

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP sept 2009

puudub

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM sügis 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

puudub

SP apr 2009

48,3

49,8

51,6

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP sept 2009

puudub

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM sügis 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

puudub

SP apr 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Esmane eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP sept 2009

puudub

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM sügis 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

puudub

SP apr 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal (8)

(% SKPst)

SP sept 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM sügis 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

puudub

SP apr 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Struktuurne tasakaal (9)

(% SKTst)

SP sept 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM sügis 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

puudub

SP apr 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Valitsemissektori võlg

(% SKPst)

SP sept 2009

puudub

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM sügis 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

puudub

SP apr 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2009. aasta septembri täiendus (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogramm hõlmas ajavahemikku 2008–2013.

(3)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi.

(4)  Esiteks tegi Euroopa Ühenduste Kohus otsuse ettevõtte tulumaksu tagasimaksmise kohta, kuna Belgias dividendide puhul kehtiv mahaarvamiskord ei ole kooskõlas nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiiviga 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta. Teiseks tegi Belgia Konstitutsioonikohus otsuse, et põhjendamatult kogutud üksikisiku tulumaks tuleks tagastada vabaabielus või abielus olevatele töötutele, et tagada võrdne kohtlemine.

(5)  Programmiga nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel 2013–2015 (2,8 % SKPst 2013. aastal, 1,3 % SKPst 2014. aastal ja 0 % SKPst 2015. aastal), kuid ei esitata üksikasjalikku lahtikirjutust ega makromajanduslikku stsenaariumi seoses kõnealuste eesmärkide saavutamisega.

(6)  Eelkõige puudub tabel majanduse tsükliliste arengutendentside kohta.

(7)  Täienduse raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ja SKP lõhe.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2011 on vastavalt 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % ja 1,2 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt täiendusele on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 0 kogu perioodi jooksul. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile vähendatakse ühekordsete meetmetega puudujääki 2008. ja 2010. aastal (0,1 % SKPst) ning suurendatakse puudujääki 2009. aastal (0,5 % SKPst).

Allikad:

2009. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2009. aasta septembri täiendus (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/6

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni teatise „Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas” ja sellega kaasneva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega

2010/C 47/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 11. veebruari 2009. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 16. detsembril 2008 vastu teatise, milles määratletakse tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas (edaspidi „teatis”) (1). Teatisega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (edaspidi „ettepanek”) (2). Kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõikega 2 saatis komisjon teatise ja sellega kaasneva ettepaneku Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 16. detsembril 2008 vastu teatise, milles määratletakse tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas (edaspidi „teatis”) (1). Teatisega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (edaspidi „ettepanek”) (2). Kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõikega 2 saatis komisjon teatise ja sellega kaasneva ettepaneku Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks.

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku, et kõnealusele konsulteerimisele viidataks vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku põhjendustes sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeritud. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja teeb ettepaneku, et kõnealusele konsulteerimisele viidataks vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku põhjendustes sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeritud.

I.1.   Komisjoni teatis tegevuskava kohta, mis käsitleb intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmist Euroopas

| 3. | „Intelligentsed transpordisüsteemid” – keerulised süsteemid, milles kasutatakse erinevate transpordiliikide koostoimimiseks neisse integreeritud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat. Maanteetranspordis võimaldavad intelligentsed süsteemid reisijatel, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajatel ja selles valdkonnas tegutsevatel ettevõtjatel, sõidukiparkide haldajatel ja hädaabiteenuste pakkujatel kasutada transpordiliike ja liikluskorraldust puudutavaid innovaatilisi teenuseid. |
| --- | --- |

3.

„Intelligentsed transpordisüsteemid” – keerulised süsteemid, milles kasutatakse erinevate transpordiliikide koostoimimiseks neisse integreeritud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat. Maanteetranspordis võimaldavad intelligentsed süsteemid reisijatel, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajatel ja selles valdkonnas tegutsevatel ettevõtjatel, sõidukiparkide haldajatel ja hädaabiteenuste pakkujatel kasutada transpordiliike ja liikluskorraldust puudutavaid innovaatilisi teenuseid.

| 4. | Tehes kokkuvõtet intelligentsete transpordisüsteemide järjest suurenevast kasutuselevõtmisest erinevates transpordiliikides (4) Euroopa Liidus, võttis komisjon vastu tegevuskava intelligentseid transpordisüsteeme kasutavate rakenduste ja teenuste juurutamise ja kasutamise kiirendamise kohta maanteetranspordis. Kava eesmärk on tagada ka nende koostoimimine teiste transpordiliikidega, mis hõlbustab multimodaalsete teenuste osutamist. Intelligentsete transpordisüsteemide ühtne kasutuselevõtmine Euroopas on kasulik erinevate ühenduse eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas transpordi tõhusus, säästlikkus, ohutus ja turvalisus, avaldades ELi siseturule ja konkurentsile positiivset mõju. Pidades silmas intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks vajalike eesmärkide mitmekesisust, on teatises välja toodud kuus prioriteetset valdkonda meetmete võtmiseks aastatel 2009–2014. Kava rakendamiseks teeb komisjon ettepaneku määratleda ELi tasemel õigusraamistik, võttes vastu direktiivi, milles määratletakse mitmed prioriteetsetesse valdkondadesse kuuluvad meetmed. |
| --- | --- |

4.

Tehes kokkuvõtet intelligentsete transpordisüsteemide järjest suurenevast kasutuselevõtmisest erinevates transpordiliikides (4) Euroopa Liidus, võttis komisjon vastu tegevuskava intelligentseid transpordisüsteeme kasutavate rakenduste ja teenuste juurutamise ja kasutamise kiirendamise kohta maanteetranspordis. Kava eesmärk on tagada ka nende koostoimimine teiste transpordiliikidega, mis hõlbustab multimodaalsete teenuste osutamist. Intelligentsete transpordisüsteemide ühtne kasutuselevõtmine Euroopas on kasulik erinevate ühenduse eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas transpordi tõhusus, säästlikkus, ohutus ja turvalisus, avaldades ELi siseturule ja konkurentsile positiivset mõju. Pidades silmas intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks vajalike eesmärkide mitmekesisust, on teatises välja toodud kuus prioriteetset valdkonda meetmete võtmiseks aastatel 2009–2014. Kava rakendamiseks teeb komisjon ettepaneku määratleda ELi tasemel õigusraamistik, võttes vastu direktiivi, milles määratletakse mitmed prioriteetsetesse valdkondadesse kuuluvad meetmed.

I.2.   Ettepanek võtta vastu ddirektiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega

| 5. | Ettepanekuga kehtestatakse raamistik, et võtta riikidevahelisel tasandil kasutusele intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevad rakendused, mille eesmärk on soodustada ühtlustatud piiriüleste teenuste osutamist, eriti seoses liiklus- ja reisiinfo ning liikluskorraldusega. Selleks peavad liikmesriigid võtma mitmeid tehnilisi meetmeid kasutajate, riigiasutuste, asjakohaste sidusrühmade ja intelligentsete transpordisüsteemide teenusepakkujate vahelise andmevahetuse soodustamiseks Nelja tegevuskavas nimetatud prioriteetse valdkonna (5) intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide tehnilised kirjeldused määratletakse komiteemenetluse (6) abil ning nende põhielemendid on esitatud II lisas. Konkreetsed eesmärgid, milleks intelligentseid transpordisüsteeme nendes valdkondades kasutama hakatakse, ei ole aga selged. Lisaks võib intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine mõjutada palju enamaid valdkondi, kui alguses ühtlustatud tehniliste kirjelduste arendamiseks välja valitud neli valdkonda. Kuigi ettepanekus käsitletakse põhiliselt tulevaste intelligentsetel tehnosüsteemidel põhinevate rakenduste ja teenuste kasutuselevõtmist, hõlmab see võimaluse korral ka olemasolevaid või praegu arendatavaid tehnoloogiaid selles valdkonnas (nagu eCall, eToll jm). |
| --- | --- |

5.

Ettepanekuga kehtestatakse raamistik, et võtta riikidevahelisel tasandil kasutusele intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevad rakendused, mille eesmärk on soodustada ühtlustatud piiriüleste teenuste osutamist, eriti seoses liiklus- ja reisiinfo ning liikluskorraldusega. Selleks peavad liikmesriigid võtma mitmeid tehnilisi meetmeid kasutajate, riigiasutuste, asjakohaste sidusrühmade ja intelligentsete transpordisüsteemide teenusepakkujate vahelise andmevahetuse soodustamiseks Nelja tegevuskavas nimetatud prioriteetse valdkonna (5) intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide tehnilised kirjeldused määratletakse komiteemenetluse (6) abil ning nende põhielemendid on esitatud II lisas. Konkreetsed eesmärgid, milleks intelligentseid transpordisüsteeme nendes valdkondades kasutama hakatakse, ei ole aga selged. Lisaks võib intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine mõjutada palju enamaid valdkondi, kui alguses ühtlustatud tehniliste kirjelduste arendamiseks välja valitud neli valdkonda. Kuigi ettepanekus käsitletakse põhiliselt tulevaste intelligentsetel tehnosüsteemidel põhinevate rakenduste ja teenuste kasutuselevõtmist, hõlmab see võimaluse korral ka olemasolevaid või praegu arendatavaid tehnoloogiaid selles valdkonnas (nagu eCall, eToll jm).

| 6. | Ettepanek saadeti Euroopa Parlamendile, kes võttis 23. aprillil 2009 vastu oma seisukoha esimesel lugemisel (7). Nõukogult 29. jaanuaril 2009 saadud konsulteerimistaotluse tulemusel võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mail 2009 vastu arvamuse ettepaneku kohta (8). |
| --- | --- |

6.

Ettepanek saadeti Euroopa Parlamendile, kes võttis 23. aprillil 2009 vastu oma seisukoha esimesel lugemisel (7). Nõukogult 29. jaanuaril 2009 saadud konsulteerimistaotluse tulemusel võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mail 2009 vastu arvamuse ettepaneku kohta (8).

I.3.   Arvamuse põhielemendid/põhiaspektid

| 7. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab konsulteerimist komisjoni poolt esitatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise kava suhtes. Tegemist ei ole esimese korraga, kui Euroopa andmekaitseinspektor tegeleb intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavaga seotud küsimustega. Euroopa andmekaitseinspektor esitas arvamuse komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb karistuste piiriülese täitmise hõlbustamist liiklusohutuse valdkonnas (9) ja andis panuse artikli 29 töörühma töösse eCalli töödokumendiga (10). |
| --- | --- |

7.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab konsulteerimist komisjoni poolt esitatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise kava suhtes. Tegemist ei ole esimese korraga, kui Euroopa andmekaitseinspektor tegeleb intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavaga seotud küsimustega. Euroopa andmekaitseinspektor esitas arvamuse komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb karistuste piiriülese täitmise hõlbustamist liiklusohutuse valdkonnas (9) ja andis panuse artikli 29 töörühma töösse eCalli töödokumendiga (10).

| 8. | Intelligentsete transpordisüsteemide aluseks on avalikest ja eraallikatest saadavate väga erinevate andmete kogumisel, töötlemisel ja vahetamisel; seetõttu kujutavad nad endast andmemahukat valdkonda. Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine sõltub suurel määral geolokaliseerimistehnoloogiatest (nagu satelliitpositsioneerimine) ja kontaktivabadest tehnoloogiatest (nagu raadiosagedustuvastus ehk RFID), mis hõlbustavad erinevate avalike ja/või kaubanduslike teenuste pakkumist (näiteks reaalajas saadav liiklusteave, e-kaubaveod, eCall, eToll, parkimisbroneeringud jm). Osa intelligentsete transpordisüsteemide kaudu töödeldavast teabest on koondatud (nagu näiteks liikluse, õnnetuste ja võimaluste kohta) ja ei ole seotud ühegi isikuga, samas kui teine osa teabest on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega ja kvalifitseerub direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmeteks. |
| --- | --- |

8.

Intelligentsete transpordisüsteemide aluseks on avalikest ja eraallikatest saadavate väga erinevate andmete kogumisel, töötlemisel ja vahetamisel; seetõttu kujutavad nad endast andmemahukat valdkonda. Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine sõltub suurel määral geolokaliseerimistehnoloogiatest (nagu satelliitpositsioneerimine) ja kontaktivabadest tehnoloogiatest (nagu raadiosagedustuvastus ehk RFID), mis hõlbustavad erinevate avalike ja/või kaubanduslike teenuste pakkumist (näiteks reaalajas saadav liiklusteave, e-kaubaveod, eCall, eToll, parkimisbroneeringud jm). Osa intelligentsete transpordisüsteemide kaudu töödeldavast teabest on koondatud (nagu näiteks liikluse, õnnetuste ja võimaluste kohta) ja ei ole seotud ühegi isikuga, samas kui teine osa teabest on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega ja kvalifitseerub direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmeteks.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor peab esmatähtsaks seda, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks planeeritud meetmed oleksid kooskõlas olemasoleva õigusraamistikuga, nagu on ettepanekus osutatud, eriti andmekaitset käsitleva direktiiviga 95/46/EÜ (11) ning eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga 2002/58/EÜ (12). |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor peab esmatähtsaks seda, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks planeeritud meetmed oleksid kooskõlas olemasoleva õigusraamistikuga, nagu on ettepanekus osutatud, eriti andmekaitset käsitleva direktiiviga 95/46/EÜ (11) ning eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga 2002/58/EÜ (12).

| 10. | Komisjon on nimetanud eraelu ja andmekaitset puudutavad lahendamata küsimused ühtedeks põhilistest takistustest intelligentsete transpordisüsteemide edendamisel. Neid küsimusi käsitletakse käesolevas arvamuses järgmiselt:






  — | II peatükis analüüsitakse andmekaitse seisukohast komisjoni poolt esitatud õigusraamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

10.

Komisjon on nimetanud eraelu ja andmekaitset puudutavad lahendamata küsimused ühtedeks põhilistest takistustest intelligentsete transpordisüsteemide edendamisel. Neid küsimusi käsitletakse käesolevas arvamuses järgmiselt:

—

II peatükis analüüsitakse andmekaitse seisukohast komisjoni poolt esitatud õigusraamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks;

| — | III peatükis tehakse käsitletakse andmekaitsealaseid probleeme, millega tuleb intelligentsete transpordisüsteemide nõuetekohaseks kasutuselevõtmiseks täiendavalt tegeleda:






  — | kõigepealt rõhutatakse vajadust „eraelu kavandatud puutumatuse” järele intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel ja käsitletakse täiendavalt olulisi küsimusi, millega tuleb intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja andmetöötlussüsteemide väljatöötamisel tegeleda; |
| --- | --- | --- |

—

III peatükis tehakse käsitletakse andmekaitsealaseid probleeme, millega tuleb intelligentsete transpordisüsteemide nõuetekohaseks kasutuselevõtmiseks täiendavalt tegeleda:

—

kõigepealt rõhutatakse vajadust „eraelu kavandatud puutumatuse” järele intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel ja käsitletakse täiendavalt olulisi küsimusi, millega tuleb intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja andmetöötlussüsteemide väljatöötamisel tegeleda;

| — | seejärel keskendutakse mõnele eraeluga seotud kaalutlusele, millega tuleb intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkumiseks täiendavalt tegeleda. |
| --- | --- |

—

seejärel keskendutakse mõnele eraeluga seotud kaalutlusele, millega tuleb intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkumiseks täiendavalt tegeleda.

II.   INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDE KASUTUSELEVÕTMISEKS KAVANDATUD ÕIGUSRAAMISTIKU ANALÜÜS

| 11. | Komisjoni direktiivi ettepanek sisaldab kaht sätet (põhjendus 9 ja artikkel 6), milles käsitletakse eraelu puutumatust, turvalisust ja teabe taaskasutamist. Komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 1 nõutakse, et intelligentsete transpordisüsteemide käitamine toimuks kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega, mis on sätestatud muuhulgas direktiivis 95/46/EÜ ja direktiivis 2002/58/EÜ. Komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 2 nähakse ette konkreetsed andmekaitsemeetmed põhiliselt turvalisuse seisukohast: Ettepaneku artikli 6 lõikes 2 sätestatakse, et „liikmesriigid tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi kaitstakse väärkasutuse, sh loata juurdepääsu, muutmise või kadumise eest”. Lõpuks sätestatakse komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 3, et „kohaldatakse direktiivi 2003/98/EÜ”. |
| --- | --- |

11.

Komisjoni direktiivi ettepanek sisaldab kaht sätet (põhjendus 9 ja artikkel 6), milles käsitletakse eraelu puutumatust, turvalisust ja teabe taaskasutamist. Komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 1 nõutakse, et intelligentsete transpordisüsteemide käitamine toimuks kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega, mis on sätestatud muuhulgas direktiivis 95/46/EÜ ja direktiivis 2002/58/EÜ. Komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 2 nähakse ette konkreetsed andmekaitsemeetmed põhiliselt turvalisuse seisukohast: Ettepaneku artikli 6 lõikes 2 sätestatakse, et „liikmesriigid tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi kaitstakse väärkasutuse, sh loata juurdepääsu, muutmise või kadumise eest”. Lõpuks sätestatakse komisjoni ettepaneku artikli 6 lõikes 3, et „kohaldatakse direktiivi 2003/98/EÜ”.

| 12. | Euroopa Parlament tegi esimesel lugemisel artikli 6 kohta muudatusettepanekud. Täpsemalt lisatakse artikli 6 lõikele 1 kolm uut lõiku, mis on seotud vajaduse korral anonüümsete andmete kasutamisega, tundliku teabe töötlemisega ainult andmesubjekti teadlikul nõusolekul ja selle tagamisega, et isikuandmeid töödeldaks ainult siis, „kui see on vajalik intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste toimimiseks ja/või teenuste osutamiseks”. Lisaks muudetakse artikli 6 lõiget 2 lisades, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi „ei tohi kasutada direktiivis ettenähtust erineval viisil”. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Parlament tegi esimesel lugemisel artikli 6 kohta muudatusettepanekud. Täpsemalt lisatakse artikli 6 lõikele 1 kolm uut lõiku, mis on seotud vajaduse korral anonüümsete andmete kasutamisega, tundliku teabe töötlemisega ainult andmesubjekti teadlikul nõusolekul ja selle tagamisega, et isikuandmeid töödeldaks ainult siis, „kui see on vajalik intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste toimimiseks ja/või teenuste osutamiseks”. Lisaks muudetakse artikli 6 lõiget 2 lisades, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi „ei tohi kasutada direktiivis ettenähtust erineval viisil”.

| 13. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et andmekaitset on ettepaneku koostamisel arvesse võetud ja et seda esitatakse üldtingimusena intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks Euroopas. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja teenuste üleeuroopalise rakendatavuse tagamiseks tuleb andmetöötlust ELi tasemel ühtlustada |
| --- | --- |

13.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et andmekaitset on ettepaneku koostamisel arvesse võetud ja et seda esitatakse üldtingimusena intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks Euroopas. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja teenuste üleeuroopalise rakendatavuse tagamiseks tuleb andmetöötlust ELi tasemel ühtlustada

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib aga, et kavandatav õigusraamistik on eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud küsimuste nõuetekohaseks käsitlemiseks liiga laiaulatuslik ja üldine. Ei ole selge, millal on intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamise korral vajalik koguda andmeid, millistel konkreetsetel eesmärkidel tehakse andmetöötlust või milline õiguslik alus õigustab sellist töötlemist. Samuti suurendab asukoha määramise tehnoloogiate tarvitamine intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks riski, et töötatakse välja eraelu puutumatust rikkuvad teenused, kui nad hõlmavad isikuandmete kogumist ja vahetamist. Samuti ei sätestata ettepanekus selgelt intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise ahelas osalevate erinevate ettevõtjate rolle ja vastutust ning seega on raske kindlaks teha, millised ettevõtjad saavad vastutavateks töötlejateks ja vastutavad (13) seega andmekaitsekohustuste täitmise eest. Kui kõik need küsimused jäävad õigusaktides ebaselgeks, on intelligentsete transpordisüsteemidega tegelevate ettevõtjate ees märkimisväärsed probleemid, sest lõppkokkuvõttes vastutavad nemad kavandatud direktiivis sätestatud meetmete kohaldamise eest. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib aga, et kavandatav õigusraamistik on eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud küsimuste nõuetekohaseks käsitlemiseks liiga laiaulatuslik ja üldine. Ei ole selge, millal on intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamise korral vajalik koguda andmeid, millistel konkreetsetel eesmärkidel tehakse andmetöötlust või milline õiguslik alus õigustab sellist töötlemist. Samuti suurendab asukoha määramise tehnoloogiate tarvitamine intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks riski, et töötatakse välja eraelu puutumatust rikkuvad teenused, kui nad hõlmavad isikuandmete kogumist ja vahetamist. Samuti ei sätestata ettepanekus selgelt intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise ahelas osalevate erinevate ettevõtjate rolle ja vastutust ning seega on raske kindlaks teha, millised ettevõtjad saavad vastutavateks töötlejateks ja vastutavad (13) seega andmekaitsekohustuste täitmise eest. Kui kõik need küsimused jäävad õigusaktides ebaselgeks, on intelligentsete transpordisüsteemidega tegelevate ettevõtjate ees märkimisväärsed probleemid, sest lõppkokkuvõttes vastutavad nemad kavandatud direktiivis sätestatud meetmete kohaldamise eest.

| 15. | Seega on olemas oht, et selguse puudumise tõttu kavandatavas õigusraamistikus tekivad erinevused intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel Euroopas ning et selle asemel, et vähendada erinevusi liikmesriikide vahel, tekitab see erinevate Euroopa andmekaitse tasemete tõttu hoopis olulisel määral ebakindlust, killustatust ja ebakõlasid. See võib põhjustada ka andmekaitse põhitagatiste mittejärgimise. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab vajadust ühtlustada täiendavalt neid küsimusi ELi tasandil. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab siinkohal muuta kavandatavat õigusraamistikku andmekaitse seisukohast. Ta soovitab tungivalt, et parlament ja nõukogu viiksid ettepanekusse sisse esitatud muudatused ja võimaluse korral ka lisasätted, et selgitada lahendamata küsimusi (nagu intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste ja vastutusvaldkondade määratlemine, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamiseks vajalike ühtlustatud lepingute väljatöötamine jne). Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel, et liikmesriigid kannavad samuti vastutust direktiivi nõuetekohase rakendamise eest, et ettevõtjad saaksid arendada süsteeme ja teenuseid, mis tagavad kogu Euroopas vajaliku andmekaitse taseme. |
| --- | --- |

15.

Seega on olemas oht, et selguse puudumise tõttu kavandatavas õigusraamistikus tekivad erinevused intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel Euroopas ning et selle asemel, et vähendada erinevusi liikmesriikide vahel, tekitab see erinevate Euroopa andmekaitse tasemete tõttu hoopis olulisel määral ebakindlust, killustatust ja ebakõlasid. See võib põhjustada ka andmekaitse põhitagatiste mittejärgimise. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab vajadust ühtlustada täiendavalt neid küsimusi ELi tasandil. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab siinkohal muuta kavandatavat õigusraamistikku andmekaitse seisukohast. Ta soovitab tungivalt, et parlament ja nõukogu viiksid ettepanekusse sisse esitatud muudatused ja võimaluse korral ka lisasätted, et selgitada lahendamata küsimusi (nagu intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste ja vastutusvaldkondade määratlemine, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamiseks vajalike ühtlustatud lepingute väljatöötamine jne). Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel, et liikmesriigid kannavad samuti vastutust direktiivi nõuetekohase rakendamise eest, et ettevõtjad saaksid arendada süsteeme ja teenuseid, mis tagavad kogu Euroopas vajaliku andmekaitse taseme.

II.1.   Andmetöötlustoimingud peavad põhinema asjakohasel õiguslikul alusel

| 16. | Pole selge, millal algab isikuandmete töötlemine pärast intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate seadmete integreerimist sõidukisse ja millisel õiguslikul alusel teostatakse andmetöötlust. Ettevõtjad võivad andmete töötlemiseks tugineda erinevatele õiguslikele alustele, muuhulgas ühemõttelisele nõusolekule kasutajatelt, lepingule või õiguslikule kohustusele, mida volitatud töötleja peab täitma. Vaja on ühtlustada õiguslik baas, mille alusel hakatakse intelligentsete transpordisüsteemide kaudu andmeid töötlema, et tagada süsteemide toimimine kogu Euroopas ja et kasutajate huve ei kahjustataks erinevuste tõttu erinevate ELi riikide andmetöötluses. |
| --- | --- |

16.

Pole selge, millal algab isikuandmete töötlemine pärast intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate seadmete integreerimist sõidukisse ja millisel õiguslikul alusel teostatakse andmetöötlust. Ettevõtjad võivad andmete töötlemiseks tugineda erinevatele õiguslikele alustele, muuhulgas ühemõttelisele nõusolekule kasutajatelt, lepingule või õiguslikule kohustusele, mida volitatud töötleja peab täitma. Vaja on ühtlustada õiguslik baas, mille alusel hakatakse intelligentsete transpordisüsteemide kaudu andmeid töötlema, et tagada süsteemide toimimine kogu Euroopas ja et kasutajate huve ei kahjustataks erinevuste tõttu erinevate ELi riikide andmetöötluses.

| 17. | Paljudel juhtudel integreeritakse intelligentsed transpordisüsteemid sõidukitesse vaikimisi. See kehtib eriti ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide kohta, mis tuleb ettepaneku kohaselt sõidukitesse integreerida. Ettepanekus ei määratleta aga, mis on „ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsed transpordisüsteemid” ja seega tuleks täiendavalt selgitada, millised on konkreetsed intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevad rakendused ja süsteemid, mis tuleb sõidukitesse integreerida. Lisaks peab olema selge, kas seadme aktiveerimine ja kasutamine toimub kasutaja jaoks vabatahtlikult või kohustuslikult. Võimalus teostada andmetöötlust kohustuslikus korras tuleks valida ainult konkreetsetel eesmärkidel, võttes arvesse veenvaid põhjendusi (näiteks kaubavedude haldamiseks vajalik hästi toimiv jälgimine) ning kasutades isikutega seotud andmete töötlemise suhtes asjakohaseid tagatisi. Kui intelligentsete transpordisüsteemide kasutamine on vabatahtlik, siis tuleks rakendada asjakohaseid tagatisi, et vältida olukorda, kus kasutajate nõusolek süsteemi kasutamiseks loetakse vaikimisi saaduks vaid tänu süsteemi olemasolule sõidukis. |
| --- | --- |

17.

Paljudel juhtudel integreeritakse intelligentsed transpordisüsteemid sõidukitesse vaikimisi. See kehtib eriti ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide kohta, mis tuleb ettepaneku kohaselt sõidukitesse integreerida. Ettepanekus ei määratleta aga, mis on „ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsed transpordisüsteemid” ja seega tuleks täiendavalt selgitada, millised on konkreetsed intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevad rakendused ja süsteemid, mis tuleb sõidukitesse integreerida. Lisaks peab olema selge, kas seadme aktiveerimine ja kasutamine toimub kasutaja jaoks vabatahtlikult või kohustuslikult. Võimalus teostada andmetöötlust kohustuslikus korras tuleks valida ainult konkreetsetel eesmärkidel, võttes arvesse veenvaid põhjendusi (näiteks kaubavedude haldamiseks vajalik hästi toimiv jälgimine) ning kasutades isikutega seotud andmete töötlemise suhtes asjakohaseid tagatisi. Kui intelligentsete transpordisüsteemide kasutamine on vabatahtlik, siis tuleks rakendada asjakohaseid tagatisi, et vältida olukorda, kus kasutajate nõusolek süsteemi kasutamiseks loetakse vaikimisi saaduks vaid tänu süsteemi olemasolule sõidukis.

| 18. | Euroopa andmekaitseinspektor eelistab võimalust, et intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid pakutakse vabatahtlikul alusel. See eeldab, et kasutajad peavad olema võimelised nõustuma vabatahtlikult süsteemi kasutamisega ja konkreetsete eesmärkidega, mille jaoks seda kasutatakse. Kui pakutav teenus sõltub asukohaandmetest, tuleb kasutajat asjakohaselt teavitada (eriti kooskõlas direktiivi 2002/58/EÜ artikliga 9), ja tal peab olema võimalik seda nõusolekut tagasi võtta. Praktikas nõuab see lihtsat moodust seadme ja/või omaduse deaktiveerimiseks, millega ei kaasneks kasutaja jaoks tehnilisi ega rahalisi piiranguid (14), kui ta ei ole enam nõus süsteemi ja/või konkreetse omaduse kasutamisega. Rakendada tuleks täiendavaid tagatisi, et kasutajaid ei diskrimineeritaks teenuse kasutamisest keeldumise korral. |
| --- | --- |

18.

Euroopa andmekaitseinspektor eelistab võimalust, et intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid pakutakse vabatahtlikul alusel. See eeldab, et kasutajad peavad olema võimelised nõustuma vabatahtlikult süsteemi kasutamisega ja konkreetsete eesmärkidega, mille jaoks seda kasutatakse. Kui pakutav teenus sõltub asukohaandmetest, tuleb kasutajat asjakohaselt teavitada (eriti kooskõlas direktiivi 2002/58/EÜ artikliga 9), ja tal peab olema võimalik seda nõusolekut tagasi võtta. Praktikas nõuab see lihtsat moodust seadme ja/või omaduse deaktiveerimiseks, millega ei kaasneks kasutaja jaoks tehnilisi ega rahalisi piiranguid (14), kui ta ei ole enam nõus süsteemi ja/või konkreetse omaduse kasutamisega. Rakendada tuleks täiendavaid tagatisi, et kasutajaid ei diskrimineeritaks teenuse kasutamisest keeldumise korral.

| 19. | Kui teatavad töötlemistoimingud on kohustuslikud ja teiste puhul on vajalik kasutaja nõusolek, siis tuleb tagada erinevate teostatud andmetöötlustoimingute läbipaistvus, andes kasutajatele iga konkreetse töötlemisjuhu kohustuslikkuse ja/või vabatahtlikkuse ning sellise töötlemise ulatuse kohta asjakohast teavet. Samuti on väga oluline rakendada asjakohaseid turvatagatisi, et väljaspool õigusaktides sätestatust või sellest, millele on antud vabatahtlik nõusolek, ei kogutaks ega töödeldaks mingeid andmeid. |
| --- | --- |

19.

Kui teatavad töötlemistoimingud on kohustuslikud ja teiste puhul on vajalik kasutaja nõusolek, siis tuleb tagada erinevate teostatud andmetöötlustoimingute läbipaistvus, andes kasutajatele iga konkreetse töötlemisjuhu kohustuslikkuse ja/või vabatahtlikkuse ning sellise töötlemise ulatuse kohta asjakohast teavet. Samuti on väga oluline rakendada asjakohaseid turvatagatisi, et väljaspool õigusaktides sätestatust või sellest, millele on antud vabatahtlik nõusolek, ei kogutaks ega töödeldaks mingeid andmeid.

| 20. | Arvestades intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste riikidevahelise mõjuga, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täiendavalt välja töötada üleeuroopalised standardlepingud, et tagada, et intelligentsete transpordisüsteemide kaudu osutatavatel teenustel on üle Euroopa samad andmekaitsetagatised ning eriti seda, et kasutajatele antav teave konkreetsete kasutatavate omaduste kohta, teatavate tehnoloogiate kasutamise mõju kohta nende isikuandmete kaitsele ja nende võimaluste kohta kasutada oma õigusi on piisavalt selge. Kui lisatakse uusi omadusi, siis peavad teenusepakkujad võtma täiendavaid meetmeid, et anda kasutajatele selget ja konkreetset teavet nende lisaomaduste kohta ja et saada neilt nõuetekohane nõusolek uute omaduste kasutamise kohta. |
| --- | --- |

20.

Arvestades intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste riikidevahelise mõjuga, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täiendavalt välja töötada üleeuroopalised standardlepingud, et tagada, et intelligentsete transpordisüsteemide kaudu osutatavatel teenustel on üle Euroopa samad andmekaitsetagatised ning eriti seda, et kasutajatele antav teave konkreetsete kasutatavate omaduste kohta, teatavate tehnoloogiate kasutamise mõju kohta nende isikuandmete kaitsele ja nende võimaluste kohta kasutada oma õigusi on piisavalt selge. Kui lisatakse uusi omadusi, siis peavad teenusepakkujad võtma täiendavaid meetmeid, et anda kasutajatele selget ja konkreetset teavet nende lisaomaduste kohta ja et saada neilt nõuetekohane nõusolek uute omaduste kasutamise kohta.

II.2.   Andmetöötluse eesmärgid ja kord tuleb täiendavalt määratleda

| 21. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei määratleta täpselt, milliste konkreetsete teenuste ja eesmärkide jaoks võib intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid rakendusi kasutada ja need jäävad seega lahtiseks. Praktikas võimaldab see paindlikkust, kuid tähendab, et lahendamata eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused – mida komisjon nimetab üheks intelligentsete transpordisüsteemide edendamise põhitakistuseks (vt punkti 10) – võivadki jääda lahendamata ja takistada kavandatud meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

21.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei määratleta täpselt, milliste konkreetsete teenuste ja eesmärkide jaoks võib intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid rakendusi kasutada ja need jäävad seega lahtiseks. Praktikas võimaldab see paindlikkust, kuid tähendab, et lahendamata eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimused – mida komisjon nimetab üheks intelligentsete transpordisüsteemide edendamise põhitakistuseks (vt punkti 10) – võivadki jääda lahendamata ja takistada kavandatud meetmete rakendamist.

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et on eriti oluline, et konkreetsete intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamiseks teostatavaid töötlemistoiminguid ei tehta ainult asjakohase õigusliku aluse kohaselt, vaid ka kindlaksmääratud, selgetel ja õiguspärastel eesmärkidel, ning et kavandatav töötlemine on proportsionaalne ja nende eesmärkide saavutamiseks vajalik (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 6). Seega tuleb arvestada võimaliku vajadusega välja töötada ELi tasandil intelligentsete transpordisüsteemide konkreetsete kasutusvaldkondade suhtes täiendavaid õigusakte, et anda tehtavatele töötlemistoimingutele ühtlustatud ja nõuetekohane õiguslik alus ning et vältida intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste kasutuselevõtmisel liikmesriikidevahelisi ebakõlasid. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et on eriti oluline, et konkreetsete intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamiseks teostatavaid töötlemistoiminguid ei tehta ainult asjakohase õigusliku aluse kohaselt, vaid ka kindlaksmääratud, selgetel ja õiguspärastel eesmärkidel, ning et kavandatav töötlemine on proportsionaalne ja nende eesmärkide saavutamiseks vajalik (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 6). Seega tuleb arvestada võimaliku vajadusega välja töötada ELi tasandil intelligentsete transpordisüsteemide konkreetsete kasutusvaldkondade suhtes täiendavaid õigusakte, et anda tehtavatele töötlemistoimingutele ühtlustatud ja nõuetekohane õiguslik alus ning et vältida intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste kasutuselevõtmisel liikmesriikidevahelisi ebakõlasid.

| 23. | Kavandatava raamistiku kohaselt ei ole veel vastu võetud otsust intelligentsete transpordisüsteemide jaoks vajaliku andmetöötluse ja andmevahetuse korra kohta. Paljud tehnilised parameetrid, mille valik mõjutab erineval moel eraelu puutumatust ja andmekaitset, otsustatakse alles hilisemas etapis komiteemenetluse kaudu. Võttes arvesse erilist kaitset, mida eraelu puutumatusele ja andmekaitsele kui põhiõigustele antakse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikliga 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8, võib seada küsimuse alla, kas ja millises ulatuses tuleks andmetöötlustoimingute määratlus otsustada komiteemenetluse kaudu. |
| --- | --- |

23.

Kavandatava raamistiku kohaselt ei ole veel vastu võetud otsust intelligentsete transpordisüsteemide jaoks vajaliku andmetöötluse ja andmevahetuse korra kohta. Paljud tehnilised parameetrid, mille valik mõjutab erineval moel eraelu puutumatust ja andmekaitset, otsustatakse alles hilisemas etapis komiteemenetluse kaudu. Võttes arvesse erilist kaitset, mida eraelu puutumatusele ja andmekaitsele kui põhiõigustele antakse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikliga 8 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8, võib seada küsimuse alla, kas ja millises ulatuses tuleks andmetöötlustoimingute määratlus otsustada komiteemenetluse kaudu.

| 24. | Demokraatlikus ühiskonnas peaks otsuseid põhiõigusi mõjutavate aluspõhimõtete ja korra kohta vastu võtma täisväärtusliku seadusandliku menetlusega, mis hõlmab ka asjakohast kontrolli. Kõnealusel juhul tähendab see seda, et inimeste eraelu puutumatust ja andmete kaitset oluliselt mõjutavad otsused, nagu otsused kohustuslike andmetöötlustoimingute eesmärkide ja korra kohta ning uutes valdkondades intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise korra määratlemise kohta, tuleks teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ja mitte komiteemenetluse kaudu. |
| --- | --- |

24.

Demokraatlikus ühiskonnas peaks otsuseid põhiõigusi mõjutavate aluspõhimõtete ja korra kohta vastu võtma täisväärtusliku seadusandliku menetlusega, mis hõlmab ka asjakohast kontrolli. Kõnealusel juhul tähendab see seda, et inimeste eraelu puutumatust ja andmete kaitset oluliselt mõjutavad otsused, nagu otsused kohustuslike andmetöötlustoimingute eesmärkide ja korra kohta ning uutes valdkondades intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise korra määratlemise kohta, tuleks teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ja mitte komiteemenetluse kaudu.

| 25. | Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor tungivalt, et artikli 29 töörühm ja Euroopa andmekaitseinspektor oleksid vajadusel kaasatud ettepaneku artikli 8 alusel moodustatud komitee töösse ja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega seotud edasiste meetmete võtmisesse nendega konsulteerimise teel piisavalt varases etapis enne asjakohaste meetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

25.

Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor tungivalt, et artikli 29 töörühm ja Euroopa andmekaitseinspektor oleksid vajadusel kaasatud ettepaneku artikli 8 alusel moodustatud komitee töösse ja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega seotud edasiste meetmete võtmisesse nendega konsulteerimise teel piisavalt varases etapis enne asjakohaste meetmete väljatöötamist.

| 26. | Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor ära Euroopa Parlamendi poolt ettepaneku artikli 6 kohta vastu võetud muudatuseettepanekud. Euroopa andmekaitseinspektor märgib esiteks, et vajaduse korral anonüümsete andmete kasutamist soosiv muudatus, mis on põhimõtteliselt väga soovitav, ei lahenda kõiki andmekaitsega seotud probleeme, sest paljusid intelligentsete transpordisüsteemide kaudu kogutud ja vahetatud andmeid võib pidada isikuandmeteks Selleks, et isikuandmete töötlemist teostataks anonüümselt, ei tohi jääda võimalust, et ükski isik üheski töötlemise etapis – võttes arvesse kõiki vahendeid, mida andmetöötleja või keegi muu võib mõistliku tõenäosusega kasutada – võiks leida seoseid andmete ja tuvastatud isiku andmete vahel, muul juhul on sellised andmed direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmed (15). Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor muuta ettepaneku artiklit 6 Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute põhjal järgmisel viisil:






  — | intelligentsete transpordisüsteemide kaudu isikuandmete töötlemise vajaduse hindamist tuleks teostada arvestades andmete kogumise õiguspäraseid ja konkreetseid eesmärke (vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 6 ja 7). Intelligentsel transpordisüsteemil põhineva rakenduse toimimine (16) iseenesest ei saa olla andmete töötlemist õigustav õiguspärane eesmärk, sest rakendus on ainult andmete kogumise ja vahetamise vahend, mille kasutamine peab kindlasti olema suunatud konkreetsetele eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

26.

Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor ära Euroopa Parlamendi poolt ettepaneku artikli 6 kohta vastu võetud muudatuseettepanekud. Euroopa andmekaitseinspektor märgib esiteks, et vajaduse korral anonüümsete andmete kasutamist soosiv muudatus, mis on põhimõtteliselt väga soovitav, ei lahenda kõiki andmekaitsega seotud probleeme, sest paljusid intelligentsete transpordisüsteemide kaudu kogutud ja vahetatud andmeid võib pidada isikuandmeteks Selleks, et isikuandmete töötlemist teostataks anonüümselt, ei tohi jääda võimalust, et ükski isik üheski töötlemise etapis – võttes arvesse kõiki vahendeid, mida andmetöötleja või keegi muu võib mõistliku tõenäosusega kasutada – võiks leida seoseid andmete ja tuvastatud isiku andmete vahel, muul juhul on sellised andmed direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmed (15). Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor muuta ettepaneku artiklit 6 Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute põhjal järgmisel viisil:

—

intelligentsete transpordisüsteemide kaudu isikuandmete töötlemise vajaduse hindamist tuleks teostada arvestades andmete kogumise õiguspäraseid ja konkreetseid eesmärke (vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 6 ja 7). Intelligentsel transpordisüsteemil põhineva rakenduse toimimine (16) iseenesest ei saa olla andmete töötlemist õigustav õiguspärane eesmärk, sest rakendus on ainult andmete kogumise ja vahetamise vahend, mille kasutamine peab kindlasti olema suunatud konkreetsetele eesmärkidele;

| — | muudatusettepanek, (17) mis on seotud intelligentsete transpordisüsteemide andmete ja salvestuste kasutamise keelamisega „muudel kui käesolevas direktiivis viidatud eesmärkidel”, ei anna piisavaid garantiisid, eriti kuna konkreetsed eesmärgid ja teenused, mille jaoks intelligentseid transpordisüsteeme kasutama hakatakse, ei ole direktiivis selgelt ja ammendavalt sätestatud. Võttes arvesse, et erinevaid andmetöötlustoiminguid teostatakse intelligentsete transpordisüsteemide kaudu väga erinevatel põhjustel, tuleks direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti b kohaselt tagada, et ühel konkreetsel eesmärgil teostatava andmete töötlemise käigus kogutud andmeid ei kasutataks muudel üksteisega vastuolus olevatel eesmärkidel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seega muuta täiendavalt artikli 6 lõiget 2, et tagada, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi ei kasutata „andmete kogumise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel nendega vastuolus oleval viisil”. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek, (17) mis on seotud intelligentsete transpordisüsteemide andmete ja salvestuste kasutamise keelamisega „muudel kui käesolevas direktiivis viidatud eesmärkidel”, ei anna piisavaid garantiisid, eriti kuna konkreetsed eesmärgid ja teenused, mille jaoks intelligentseid transpordisüsteeme kasutama hakatakse, ei ole direktiivis selgelt ja ammendavalt sätestatud. Võttes arvesse, et erinevaid andmetöötlustoiminguid teostatakse intelligentsete transpordisüsteemide kaudu väga erinevatel põhjustel, tuleks direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti b kohaselt tagada, et ühel konkreetsel eesmärgil teostatava andmete töötlemise käigus kogutud andmeid ei kasutataks muudel üksteisega vastuolus olevatel eesmärkidel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seega muuta täiendavalt artikli 6 lõiget 2, et tagada, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi ei kasutata „andmete kogumise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel nendega vastuolus oleval viisil”.

III.   INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDE ANDMEKAITSE

| 27. | Eriti tähtis on selgitada intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste rolle, et määrata kindlaks, kes vastutab süsteemide andmekaitse seisukohast nõuetekohase töö tagamise eest. Seega tuleks täiendavalt selgitada, kes peaks vastutama rakenduste ja süsteemide rakendamise eest, mille projekt määratakse komiteemenetluse kaudu, ja kes asjaosaliste ahelas vastutavad andmete töötlemise vastavuse eest andmekaitseseadusele (st vastutavad töötlejad). Euroopa andmekaitseinspektor toob järgnevalt esile mõningad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud probleemid, mis tuleb komiteemenetluse abil ja vastutavate töötlejate poolt rakenduste ja süsteemi struktuuri kavandamisel lahendada. Lisaks osutab ta mõnedele intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamisega seonduvatele andmekaitseprobleemidele, mille peavad lahendama seadusandja ja vastutavad töötlejad. |
| --- | --- |

27.

Eriti tähtis on selgitada intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste rolle, et määrata kindlaks, kes vastutab süsteemide andmekaitse seisukohast nõuetekohase töö tagamise eest. Seega tuleks täiendavalt selgitada, kes peaks vastutama rakenduste ja süsteemide rakendamise eest, mille projekt määratakse komiteemenetluse kaudu, ja kes asjaosaliste ahelas vastutavad andmete töötlemise vastavuse eest andmekaitseseadusele (st vastutavad töötlejad). Euroopa andmekaitseinspektor toob järgnevalt esile mõningad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud probleemid, mis tuleb komiteemenetluse abil ja vastutavate töötlejate poolt rakenduste ja süsteemi struktuuri kavandamisel lahendada. Lisaks osutab ta mõnedele intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamisega seonduvatele andmekaitseprobleemidele, mille peavad lahendama seadusandja ja vastutavad töötlejad.

III.1.   „Eraelu kavandatud puutumatus”

| 28. | Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtete õige kohaldamine on intelligentsete transpordisüsteemide eduka ühenduses kasutuselevõtmise üks põhitingimus. Need põhimõtted mõjutavad süsteemi struktuuri ja rakenduste kavandamist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab võtta kasutusele „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtte juba intelligentsete transpordisüsteemide kavandamise varases etapis, et määratleda rakenduste ja süsteemide struktuur, toimimine ja haldamine. Seda lähenemist rõhutatakse eelkõige direktiivis 1999/5/EÜ (18), mis puudutab raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete projekteerimist. |
| --- | --- |

28.

Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtete õige kohaldamine on intelligentsete transpordisüsteemide eduka ühenduses kasutuselevõtmise üks põhitingimus. Need põhimõtted mõjutavad süsteemi struktuuri ja rakenduste kavandamist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab võtta kasutusele „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtte juba intelligentsete transpordisüsteemide kavandamise varases etapis, et määratleda rakenduste ja süsteemide struktuur, toimimine ja haldamine. Seda lähenemist rõhutatakse eelkõige direktiivis 1999/5/EÜ (18), mis puudutab raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete projekteerimist.

| 29. | Intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kavandamine teostatakse mitmes etapis ja erinevate asjaosaliste poolt, kes peaksid kõik võtma arvesse eraelu puutumatuse kaitset ja andmekaitset. Komisjon ja intelligentsete transpordisüsteemide komitee kannab esialgset erivastutust selliste meetmete, standardiseerimisalgatuste, menetluste ja parimate tavade määratlemise eest komiteemenetluse abil, mis peaksid edendama „eraelu kavandatud puutumatust”. |
| --- | --- |

29.

Intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kavandamine teostatakse mitmes etapis ja erinevate asjaosaliste poolt, kes peaksid kõik võtma arvesse eraelu puutumatuse kaitset ja andmekaitset. Komisjon ja intelligentsete transpordisüsteemide komitee kannab esialgset erivastutust selliste meetmete, standardiseerimisalgatuste, menetluste ja parimate tavade määratlemise eest komiteemenetluse abil, mis peaksid edendama „eraelu kavandatud puutumatust”.

| 30. | „Eraelu kavandatud puutumatust” tuleks soosida protsesside kõigis etappides ja vormides:






  — | organisatsiooni tasandil tuleks eraelu puutumatust silmas pidada kõigi asjakohaste kontaktpunktide vahelise andmevahetuse jaoks vajalike menetluste määratlemisel – see võib otseselt mõjutada andmevahetuse viise ja vahetatavaid andmeid; |
| --- | --- | --- |

30.

„Eraelu kavandatud puutumatust” tuleks soosida protsesside kõigis etappides ja vormides:

—

organisatsiooni tasandil tuleks eraelu puutumatust silmas pidada kõigi asjakohaste kontaktpunktide vahelise andmevahetuse jaoks vajalike menetluste määratlemisel – see võib otseselt mõjutada andmevahetuse viise ja vahetatavaid andmeid;

| — | eraelu puutumatuse ja turvanõuded peavad sisalduma standardites, parimates tavades, tehnilistes kirjeldustes ja süsteemides; |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatuse ja turvanõuded peavad sisalduma standardites, parimates tavades, tehnilistes kirjeldustes ja süsteemides;

| — | tehnilisel tasandil soovitab Euroopa andmekaitseinspektor eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse tarbeks teatud sektorites ja/või kindlatel eesmärkidel arendada näiteks komiteemenetluse abil parimat võimalikku tehnikat (19), millega määratletakse erinevad turvaparameetrid, mis tuleb rakendada süsteemi eluaja jooksul ELi õigusliku raamistiku nõuete täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

—

tehnilisel tasandil soovitab Euroopa andmekaitseinspektor eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse tarbeks teatud sektorites ja/või kindlatel eesmärkidel arendada näiteks komiteemenetluse abil parimat võimalikku tehnikat (19), millega määratletakse erinevad turvaparameetrid, mis tuleb rakendada süsteemi eluaja jooksul ELi õigusliku raamistiku nõuete täitmise tagamiseks.

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor nimetab allpool mõnda probleemi rakenduste ja süsteemi struktuuri kavandamisel, mille lahendamine on eriti tähtis. Need on seotud kogutud andmete, süsteemide koostalitlusvõime ja andmete turvalisusega. |
| --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor nimetab allpool mõnda probleemi rakenduste ja süsteemi struktuuri kavandamisel, mille lahendamine on eriti tähtis. Need on seotud kogutud andmete, süsteemide koostalitlusvõime ja andmete turvalisusega.

III.1.a)   Andmemahtude minimeerimine ja anonüümsus

| 32. | Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktile c võib koguda ja töödelda ainult selliseid isikuandmeid, mis on konkreetsetel eesmärkidel vajalikud ja asjakohased. |
| --- | --- |

32.

Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktile c võib koguda ja töödelda ainult selliseid isikuandmeid, mis on konkreetsetel eesmärkidel vajalikud ja asjakohased.

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab intelligentsete transpordisüsteemide kaudu töödeldava teabe ja andmete asjakohase klassifitseerimise tähtsust enne rakenduste ja süsteemide projekteerimist, et vältida massilist ja ebasobivat isikuandmete kogumist. Sellega seoses tuleks arvesse võtta järgmist:






  — | andmete allikas (avalik allikas, telekommunikatsiooniteenuste pakkuja, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkuja, muud ettevõtjad, sõiduk, sõiduki kasutaja või muud andmesubjektid); |
| --- | --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab intelligentsete transpordisüsteemide kaudu töödeldava teabe ja andmete asjakohase klassifitseerimise tähtsust enne rakenduste ja süsteemide projekteerimist, et vältida massilist ja ebasobivat isikuandmete kogumist. Sellega seoses tuleks arvesse võtta järgmist:

—

andmete allikas (avalik allikas, telekommunikatsiooniteenuste pakkuja, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkuja, muud ettevõtjad, sõiduk, sõiduki kasutaja või muud andmesubjektid);

| — | andmete laad (st koondinfo, anonüümne teave, isikuandmed, tundlikud andmed; |
| --- | --- |

—

andmete laad (st koondinfo, anonüümne teave, isikuandmed, tundlikud andmed;

| — | andmete kavandatav kasutuseesmärk (-eesmärgid) ja |
| --- | --- |

—

andmete kavandatav kasutuseesmärk (-eesmärgid) ja

| — | koostöösüsteemide osas tuleks teha selgeks, milliseid andmeid sõidukisse saadetakse/sõidukist vastu võetakse, vahetatakse teiste sõidukite ja/või infrastruktuuridega ja infrastruktuuride vahel ning millistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

koostöösüsteemide osas tuleks teha selgeks, milliseid andmeid sõidukisse saadetakse/sõidukist vastu võetakse, vahetatakse teiste sõidukite ja/või infrastruktuuridega ja infrastruktuuride vahel ning millistel eesmärkidel.

| 34. | Üksikuid omadusi tuleks isikuandmete kogumise vajalikkuse hindamiseks vastavalt taotletavatele eesmärkidele hoolikalt analüüsida. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab andmesubjektide põhiõiguste ja erinevate asjaosaliste huvide sobiva tasakaalu tähtsust, mis tähendab, et töödeldakse võimalikult vähe isikuandmeid. Võimalikult suures osas tuleks rakenduste ja süsteemide struktuur kavandada sellisel viisil, et kogutakse ainult selliseid isikuandmeid, mis on eesmärkide täitmiseks rangelt vajalikud. |
| --- | --- |

34.

Üksikuid omadusi tuleks isikuandmete kogumise vajalikkuse hindamiseks vastavalt taotletavatele eesmärkidele hoolikalt analüüsida. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab andmesubjektide põhiõiguste ja erinevate asjaosaliste huvide sobiva tasakaalu tähtsust, mis tähendab, et töödeldakse võimalikult vähe isikuandmeid. Võimalikult suures osas tuleks rakenduste ja süsteemide struktuur kavandada sellisel viisil, et kogutakse ainult selliseid isikuandmeid, mis on eesmärkide täitmiseks rangelt vajalikud.

| 35. | Kui isikuandmeid ei ole vaja või neid on vaja ainult töötlemise varases etapis, tuleks need kogumata jätta või võimalikult kiiresti anonüümseks muuta. Seega on eriti oluline hinnata mitte ainult andmete kogumise vajalikkust, vaid lisaks ka nende säilitamist erinevates süsteemides. Teenuseahela kõigi asjaosaliste jaoks tuleks määratleda isikuandmete säilitamise konkreetsed ajapiirangud, mis peaksid erinema vastavalt andmete liigile ja nende kogumise eesmärgile (20). Selle tulemusel, kui isikuandmete säilitamine ei ole enam vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, mille jaoks nad koguti või täiendavalt töödeldi, tuleb need muuta anonüümseks, st nad ei või enam olla seotud tuvastatud või tuvastatava isikuga. |
| --- | --- |

35.

Kui isikuandmeid ei ole vaja või neid on vaja ainult töötlemise varases etapis, tuleks need kogumata jätta või võimalikult kiiresti anonüümseks muuta. Seega on eriti oluline hinnata mitte ainult andmete kogumise vajalikkust, vaid lisaks ka nende säilitamist erinevates süsteemides. Teenuseahela kõigi asjaosaliste jaoks tuleks määratleda isikuandmete säilitamise konkreetsed ajapiirangud, mis peaksid erinema vastavalt andmete liigile ja nende kogumise eesmärgile (20). Selle tulemusel, kui isikuandmete säilitamine ei ole enam vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, mille jaoks nad koguti või täiendavalt töödeldi, tuleb need muuta anonüümseks, st nad ei või enam olla seotud tuvastatud või tuvastatava isikuga.

| 36. | Süsteemi struktuuri põhimõtted ja andmevahetuskorrad peaksid toetama võimalikult väikse hulga isikuandmete töötlemist. Sellega seoses tuleks arvesse võtta kõiki töötlemise etappe ja kõiki intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste ahela asjaosalisi. Kuigi osa andmeid vahetatakse ja töödeldakse anonüümselt, võib muid andmeid, isegi kui neid vahetatakse tuvastamata alusel, seostada tuvastatud isikutega seotud andmetega ja need on seega direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmed (21). Arvestades eesmärkidega, mille jaoks intelligentseid transpordisüsteeme kasutatakse, tundub keeruline tagada, et suurt kogust intelligentsete transpordisüsteemide kaudu kogutud andmeid töödeldakse anonüümselt, sest isiku identiteet on mingil ajal teatud eesmärkidel vajalik, näiteks arve esitamiseks. Selle tulemusel oleks tarvis vähemalt tehnilisi, organisatsioonilisi ja õiguslikke erimeetmeid, et teatud valdkondades anonüümsust tagada. |
| --- | --- |

36.

Süsteemi struktuuri põhimõtted ja andmevahetuskorrad peaksid toetama võimalikult väikse hulga isikuandmete töötlemist. Sellega seoses tuleks arvesse võtta kõiki töötlemise etappe ja kõiki intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste ahela asjaosalisi. Kuigi osa andmeid vahetatakse ja töödeldakse anonüümselt, võib muid andmeid, isegi kui neid vahetatakse tuvastamata alusel, seostada tuvastatud isikutega seotud andmetega ja need on seega direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõike a tähenduses isikuandmed (21). Arvestades eesmärkidega, mille jaoks intelligentseid transpordisüsteeme kasutatakse, tundub keeruline tagada, et suurt kogust intelligentsete transpordisüsteemide kaudu kogutud andmeid töödeldakse anonüümselt, sest isiku identiteet on mingil ajal teatud eesmärkidel vajalik, näiteks arve esitamiseks. Selle tulemusel oleks tarvis vähemalt tehnilisi, organisatsioonilisi ja õiguslikke erimeetmeid, et teatud valdkondades anonüümsust tagada.

III.1.b)   Koostalitlusvõime, andmete kvaliteet ja eesmärgi piiramise põhimõte

| 37. | Rakenduste ja süsteemide koostalitlusvõime on intelligentsete transpordisüsteemide eduka kasutuselevõtmise põhielement. Hakatakse teostama tööd ühtlustamise alal ja selle kaudu määratletakse rakendustesse ja süsteemidesse integreeritavate liideste tehnilised kirjeldused, et võimaldada nende koostalitlusvõime teistesse transpordiliikidesse ja/või süsteemidesse integreeritud muude rakendustega. Kuigi koostalitlusvõime aitab hõlbustada erinevate teenuste pakkumist ja annab panuse nende järjepidevuse tagamisse kogu Euroopas, kujutab see endast andmekaitse seisukohast mitmeid riske, nagu näiteks andmete väärkasutamise või kuritarvitamise riskid. Andmebaaside omavaheline ühendamine tuleb alati teostada arvestades nõuetekohaselt andmekaitse põhimõtetega (22) ja kasutades praktilisi turvatagatisi (vt ka peatükki III.1.c). |
| --- | --- |

37.

Rakenduste ja süsteemide koostalitlusvõime on intelligentsete transpordisüsteemide eduka kasutuselevõtmise põhielement. Hakatakse teostama tööd ühtlustamise alal ja selle kaudu määratletakse rakendustesse ja süsteemidesse integreeritavate liideste tehnilised kirjeldused, et võimaldada nende koostalitlusvõime teistesse transpordiliikidesse ja/või süsteemidesse integreeritud muude rakendustega. Kuigi koostalitlusvõime aitab hõlbustada erinevate teenuste pakkumist ja annab panuse nende järjepidevuse tagamisse kogu Euroopas, kujutab see endast andmekaitse seisukohast mitmeid riske, nagu näiteks andmete väärkasutamise või kuritarvitamise riskid. Andmebaaside omavaheline ühendamine tuleb alati teostada arvestades nõuetekohaselt andmekaitse põhimõtetega (22) ja kasutades praktilisi turvatagatisi (vt ka peatükki III.1.c).

| 38. | Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõikes d nimetatud andmete kvaliteedi põhimõte on rakenduste ja süsteemide koostalitlusvõime seisukohast eriti tähtis. Liideste projekteerimise jaoks määratletavad tehnilised kirjeldused peaksid tagama rakenduste ja süsteemide ühendamisel saadava teabe täpsuse. |
| --- | --- |

38.

Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõikes d nimetatud andmete kvaliteedi põhimõte on rakenduste ja süsteemide koostalitlusvõime seisukohast eriti tähtis. Liideste projekteerimise jaoks määratletavad tehnilised kirjeldused peaksid tagama rakenduste ja süsteemide ühendamisel saadava teabe täpsuse.

| 39. | Arvestades, et süsteemide omavaheline koostalitlusvõime aitab kaasa andmebaaside ühendamisele ja andmete kokkusobitamisele tulevastel eesmärkidel, rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et igasugust ühendamist tuleks teostada arvestades hoolikalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud eesmärgi piirangu põhimõtet. On eriti oluline, et intelligentsete transpordisüsteemide struktuur väldiks andmete edasist kasutamist nende kogumise eesmärgist erinevatel eesmärkidel. Süsteemi tuleb sisse ehitada asjakohane turvakaitse, et vältida väärkasutust, loata avaldamist või juurdepääsu ja ka seadmete kõrvalmõjusid. Näiteks tuleks rakendada piisavat kaitset, et kolmandad isikud ei pääseks loata ligi teisaldatavatele seadmetele ja et neid ei kasutataks inimeste tuvastamiseks ja jälgimiseks väljaspool süsteemi eesmärke. |
| --- | --- |

39.

Arvestades, et süsteemide omavaheline koostalitlusvõime aitab kaasa andmebaaside ühendamisele ja andmete kokkusobitamisele tulevastel eesmärkidel, rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et igasugust ühendamist tuleks teostada arvestades hoolikalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud eesmärgi piirangu põhimõtet. On eriti oluline, et intelligentsete transpordisüsteemide struktuur väldiks andmete edasist kasutamist nende kogumise eesmärgist erinevatel eesmärkidel. Süsteemi tuleb sisse ehitada asjakohane turvakaitse, et vältida väärkasutust, loata avaldamist või juurdepääsu ja ka seadmete kõrvalmõjusid. Näiteks tuleks rakendada piisavat kaitset, et kolmandad isikud ei pääseks loata ligi teisaldatavatele seadmetele ja et neid ei kasutataks inimeste tuvastamiseks ja jälgimiseks väljaspool süsteemi eesmärke.

| 40. | Ühendamise enda seaduslikkust tuleb hinnata juhtumipõhiselt, võttes arvesse süsteemide kaudu kättesaadavaks muudetavate ja vahetatavate andmete olemust ning nende algseid kasutuseesmärke. |
| --- | --- |

40.

Ühendamise enda seaduslikkust tuleb hinnata juhtumipõhiselt, võttes arvesse süsteemide kaudu kättesaadavaks muudetavate ja vahetatavate andmete olemust ning nende algseid kasutuseesmärke.

III.1.c)   Andmete turvalisus

| 41. | Isikuandmete turvalisus on intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise võtmetegur. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et tegevuskavas ja direktiivi ettepanekus on turvalisust selgelt mainitud. Turvalisus tuleks ette näha mitte ainult intelligentsel transpordisüsteemil põhineva seadme toimimise ajal (sõidukisiseses süsteemis ja teabevahetusprotokollis), vaid ka väljaspool seadme toimimise piire – andmebaasides, milles andmeid töödeldakse ja/või salvestatakse. Kõigi töötlemise etappide jaoks tuleks määratleda asjakohased tehnilised, administratiivsed ja organisatsioonilised nõuded, mis tagaksid vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 16 ja 17 (vajaduse korral ka direktiivi 2002/58/EÜ artiklitele 4 ja 5) piisava turvataseme. |
| --- | --- |

41.

Isikuandmete turvalisus on intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise võtmetegur. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et tegevuskavas ja direktiivi ettepanekus on turvalisust selgelt mainitud. Turvalisus tuleks ette näha mitte ainult intelligentsel transpordisüsteemil põhineva seadme toimimise ajal (sõidukisiseses süsteemis ja teabevahetusprotokollis), vaid ka väljaspool seadme toimimise piire – andmebaasides, milles andmeid töödeldakse ja/või salvestatakse. Kõigi töötlemise etappide jaoks tuleks määratleda asjakohased tehnilised, administratiivsed ja organisatsioonilised nõuded, mis tagaksid vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 16 ja 17 (vajaduse korral ka direktiivi 2002/58/EÜ artiklitele 4 ja 5) piisava turvataseme.

| 42. | Asjakohased turvameetmed tuleks määratleda alles pärast intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsete eesmärkide ja töötlemise korra hindamist. Selles suhtes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor viia eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnang läbi seoses konkreetsete kasutusvaldkondade ja/või -eesmärkidega (näiteks turvaalaste intelligentsete transpordisüsteemide jaoks, kaubaveo korraldamise süsteemide jaoks jne). Eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangu läbiviimine ja parimate võimalike tehnikate kasutamine eraelu puutumatuse ja andmekaitse jaoks aitab määratleda konkreetse töötlustoimingu suhtes kõige asjakohasemad turvameetmed. |
| --- | --- |

42.

Asjakohased turvameetmed tuleks määratleda alles pärast intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsete eesmärkide ja töötlemise korra hindamist. Selles suhtes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor viia eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnang läbi seoses konkreetsete kasutusvaldkondade ja/või -eesmärkidega (näiteks turvaalaste intelligentsete transpordisüsteemide jaoks, kaubaveo korraldamise süsteemide jaoks jne). Eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangu läbiviimine ja parimate võimalike tehnikate kasutamine eraelu puutumatuse ja andmekaitse jaoks aitab määratleda konkreetse töötlustoimingu suhtes kõige asjakohasemad turvameetmed.

III.2.   Täiendavad andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud kaalutlused intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamisel

| 43. | Intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste kasutuselevõtmise korda on vaja ELi tasandil täiendavalt ühtlustada, et vältida lahknevusi nende teenuste kasutuselevõtmisel. Selles suhtes tahaks Euroopa andmekaitseinspektor välja tuua kaks probleemi, mis nõuavad eriti täiendavat kaalumist allpool toodud eraelu puutumatuse ja andmekaitse seisukohast:






  — | asukoha määramise vahendite kasutamine asukohapõhiste avalike ja kommertsteenuste osutamiseks nõuab täiendavate tagatiste rakendamist. Sellises kontekstis tuleks erilist tähelepanu osutada sellele, kas ja millal kasutatakse intelligentsete transpordisüsteemide asukohapõhiseid teenuseid isiklikel või kutsealastel eesmärkidel ja kuidas võib sellise süsteemi kasutamine mõjutada isikuid, kes kasutavad sõidukit kutsealaselt; |
| --- | --- | --- |

43.

Intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste kasutuselevõtmise korda on vaja ELi tasandil täiendavalt ühtlustada, et vältida lahknevusi nende teenuste kasutuselevõtmisel. Selles suhtes tahaks Euroopa andmekaitseinspektor välja tuua kaks probleemi, mis nõuavad eriti täiendavat kaalumist allpool toodud eraelu puutumatuse ja andmekaitse seisukohast:

—

asukoha määramise vahendite kasutamine asukohapõhiste avalike ja kommertsteenuste osutamiseks nõuab täiendavate tagatiste rakendamist. Sellises kontekstis tuleks erilist tähelepanu osutada sellele, kas ja millal kasutatakse intelligentsete transpordisüsteemide asukohapõhiseid teenuseid isiklikel või kutsealastel eesmärkidel ja kuidas võib sellise süsteemi kasutamine mõjutada isikuid, kes kasutavad sõidukit kutsealaselt;

| — | integreeritud süsteemide puhul on eriti oluline, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmises osalevate erinevate osapoolte rollid ja vastutusvaldkonnad on selged. |
| --- | --- |

—

integreeritud süsteemide puhul on eriti oluline, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmises osalevate erinevate osapoolte rollid ja vastutusvaldkonnad on selged.

III.2.a)   Intelligentsete transpordisüsteemide asukohapõhiste teenuste osutamiseks kasutatavate asukoha määramise vahendite tagatised

| 44. | Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine toetab kaupade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise rakenduste loomist ja võimaldab asukohapõhiste äri- ja avalike teenuste kasutuselevõtmist. Sellised teenused toetuvad selliste tehnoloogiate kasutamisele, nagu satelliidipõhine positsioneerimine ja raadiosagedustuvastuse märgised (23). Navigatsiooni- ning liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid on mõeldud erinevatel eesmärkidel kasutamiseks, nagu liikuvate sõidukite ja nende lasti jälgimine eemalt (näiteks ohtlike veoste või elusloomade vedamiseks), sõidukitele arvete esitamine erinevate näitajate põhjal, muuhulgas vahemaa pikkus ja kellaaeg (näiteks teede maksustamine ja elektroonilised maanteemaksusüsteemid), ja juhtide jälgimine õiguskaitse eesmärkidel, nagu sõiduaegade kontrollimine (digitaalsete sõidumeerikute abil) ja sanktsioonide rakendamiseks (sõiduki elektroonilise tuvastamise abil). |
| --- | --- |

44.

Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine toetab kaupade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise rakenduste loomist ja võimaldab asukohapõhiste äri- ja avalike teenuste kasutuselevõtmist. Sellised teenused toetuvad selliste tehnoloogiate kasutamisele, nagu satelliidipõhine positsioneerimine ja raadiosagedustuvastuse märgised (23). Navigatsiooni- ning liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid on mõeldud erinevatel eesmärkidel kasutamiseks, nagu liikuvate sõidukite ja nende lasti jälgimine eemalt (näiteks ohtlike veoste või elusloomade vedamiseks), sõidukitele arvete esitamine erinevate näitajate põhjal, muuhulgas vahemaa pikkus ja kellaaeg (näiteks teede maksustamine ja elektroonilised maanteemaksusüsteemid), ja juhtide jälgimine õiguskaitse eesmärkidel, nagu sõiduaegade kontrollimine (digitaalsete sõidumeerikute abil) ja sanktsioonide rakendamiseks (sõiduki elektroonilise tuvastamise abil).

| 45. | Asukoha määramise tehnoloogiate kasutamine on eraelu puutumatuse seisukohast eriti sekkuv, sest see võimaldab jälgida juhte ja koguda väga erinevat teavet nende juhtimisharjumuste kohta. Nagu artikli 29 töörühm rõhutas, (24) on asukohaandmete töötlemine eriti tundlik küsimus, mis hõlmab anonüümse liikumisvabaduse põhiküsimust ja mis nõuab konkreetsete tagatiste rakendamist, et vältida üksikisikute järelevalvet ja andmete väärkasutust. |
| --- | --- |

45.

Asukoha määramise tehnoloogiate kasutamine on eraelu puutumatuse seisukohast eriti sekkuv, sest see võimaldab jälgida juhte ja koguda väga erinevat teavet nende juhtimisharjumuste kohta. Nagu artikli 29 töörühm rõhutas, (24) on asukohaandmete töötlemine eriti tundlik küsimus, mis hõlmab anonüümse liikumisvabaduse põhiküsimust ja mis nõuab konkreetsete tagatiste rakendamist, et vältida üksikisikute järelevalvet ja andmete väärkasutust.

| 46. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et asukoha määramise vahendite kasutamine peab olema õiguspärane, st põhinema nõuetekohasel õiguslikul alusel ning selgetel ja õigustatud eesmärkidel ja see peab olema saavutatavate eesmärkidega proportsionaalne. Teostatava andmetöötluse õiguspärasus sõltub paljus asukoha määramise vahendite kasutamise viisist ja eesmärkidest. Nagu artikli 29 töörühm rõhutas oma arvamuses eCalli kohta, „ei oleks andmekaitse seisukohast lubatav, et sellised seadmed oleksid püsivalt töös ja sõidukeid oleks seega võimalik pidevalt jälgida arvestades eCalli seadmete aktiveerimise võimalusega” (25). Seega on oluline selgitada täiendavalt konkreetseid asjaolusid, mille puhul sõidukit jälgitakse ja selle mõju kasutajale. Igal juhul tuleks asukoha määramise seadmete kasutamist põhjendada õigustatud vajadusega (näiteks kaubaveo jälgimine) ja rangelt piirama sellel eesmärgil vajalikuga. Seega on oluline määratleda täpselt, milliseid asukohaandmeid kogutakse, kus neid salvestatakse ja kui kaua neid säilitatakse, kellega ja mis eesmärgil neid vahetatakse, ja võtta kõik vajalikud sammud andmete väärkasutuse või kuritarvitamise vältimiseks. |
| --- | --- |

46.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et asukoha määramise vahendite kasutamine peab olema õiguspärane, st põhinema nõuetekohasel õiguslikul alusel ning selgetel ja õigustatud eesmärkidel ja see peab olema saavutatavate eesmärkidega proportsionaalne. Teostatava andmetöötluse õiguspärasus sõltub paljus asukoha määramise vahendite kasutamise viisist ja eesmärkidest. Nagu artikli 29 töörühm rõhutas oma arvamuses eCalli kohta, „ei oleks andmekaitse seisukohast lubatav, et sellised seadmed oleksid püsivalt töös ja sõidukeid oleks seega võimalik pidevalt jälgida arvestades eCalli seadmete aktiveerimise võimalusega” (25). Seega on oluline selgitada täiendavalt konkreetseid asjaolusid, mille puhul sõidukit jälgitakse ja selle mõju kasutajale. Igal juhul tuleks asukoha määramise seadmete kasutamist põhjendada õigustatud vajadusega (näiteks kaubaveo jälgimine) ja rangelt piirama sellel eesmärgil vajalikuga. Seega on oluline määratleda täpselt, milliseid asukohaandmeid kogutakse, kus neid salvestatakse ja kui kaua neid säilitatakse, kellega ja mis eesmärgil neid vahetatakse, ja võtta kõik vajalikud sammud andmete väärkasutuse või kuritarvitamise vältimiseks.

| 47. | Lisaks reguleeritakse üldkasutatavate sidevõrkude või üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste kasutajatega seotud asukohaandmete töötlemist rangelt direktiivi 2002/58/EÜ artiklis 9. Selles nõutakse eriti, et asukohaandmete töötlemist tuleb teostada anonüümselt või muul juhul kasutaja teadliku nõusoleku kohaselt. See tähendab, et kasutajale tuleb enne asukoha määramise vahendi kasutamisega nõustumist anda asjakohane teave, sealhulgas töödeldavate asukohaandmete liik, töötlemise eesmärk ja kestus ning kas andmeid edastatakse lisaväärtusega teenuse osutamiseks kolmandale osapoolele. Kasutajatel peab iga võrguga ühendumise või teate saatmise korral olema lihtne ja tasuta võimalus keelduda ajutiselt asukohaandmete töötlemisest. Asukohaandmete töötlemine peab olema rangelt piiratud isikutega, kes tegutsevad üldkasutatava sidevõrgu või üldkasutatava sideteenuse osutaja volitusel või lisaväärtusega teenust osutava kolmanda osapoole volitusel. |
| --- | --- |

47.

Lisaks reguleeritakse üldkasutatavate sidevõrkude või üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste kasutajatega seotud asukohaandmete töötlemist rangelt direktiivi 2002/58/EÜ artiklis 9. Selles nõutakse eriti, et asukohaandmete töötlemist tuleb teostada anonüümselt või muul juhul kasutaja teadliku nõusoleku kohaselt. See tähendab, et kasutajale tuleb enne asukoha määramise vahendi kasutamisega nõustumist anda asjakohane teave, sealhulgas töödeldavate asukohaandmete liik, töötlemise eesmärk ja kestus ning kas andmeid edastatakse lisaväärtusega teenuse osutamiseks kolmandale osapoolele. Kasutajatel peab iga võrguga ühendumise või teate saatmise korral olema lihtne ja tasuta võimalus keelduda ajutiselt asukohaandmete töötlemisest. Asukohaandmete töötlemine peab olema rangelt piiratud isikutega, kes tegutsevad üldkasutatava sidevõrgu või üldkasutatava sideteenuse osutaja volitusel või lisaväärtusega teenust osutava kolmanda osapoole volitusel.

| 48. | Kui asukohateavet kogutakse kutsetegevuses kasutatavatelt sõidukitelt, siis tuleb rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid, et asukoha määramise tehnoloogiat ei kasutataks liigselt töötajate jälgimiseks. Igal juhul tuleks asukohaandmete kogumist piirata tööajal kogutavate asukohaandmetega, seega peab töötajatel olema võimalus asukohafunktsiooni tööajast väljaspool või sõidukit eraeesmärkidel kasutades välja lülitada. |
| --- | --- |

48.

Kui asukohateavet kogutakse kutsetegevuses kasutatavatelt sõidukitelt, siis tuleb rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid, et asukoha määramise tehnoloogiat ei kasutataks liigselt töötajate jälgimiseks. Igal juhul tuleks asukohaandmete kogumist piirata tööajal kogutavate asukohaandmetega, seega peab töötajatel olema võimalus asukohafunktsiooni tööajast väljaspool või sõidukit eraeesmärkidel kasutades välja lülitada.

| 49. | On olemas risk, et kolmandad osapooled (nagu kindlustusfirmad, tööandjad ja õiguskaitseasutused) vajavad juurdepääsu navigatsiooni- ja jälgimissüsteemide kaudu õigustatud ja kindlaksmääratud eesmärkidel kogutud andmetele (nagu kauba jälgimine, teemaksu elektrooniline maksmine jne), et kasutada neid teisejärgulistel eesmärkidel, nagu sõiduaja kontrollimine või liikluseeskirjadest kinni pidamise kontrollimine ja sanktsioonide rakendamine. Põhimõtteliselt on kõrvalistel eesmärkidel juurdepääs andmetele keelatud, kui selline juurdepääs toimub eesmärkidel, mis on vastuolus andmete kogumise eesmärkidega. Juurdepääsu võib lubada ainult erandina sellest põhimõttest, kui sellise juurdepääsu tingimused vastavad direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 rangetele tingimustele. Vastavalt sellele tuleks võimaldada kolmandate osapoolte juurdepääsu asukohaandmetele ainult seaduse kohaselt ja läbipaistval viisil, õigusliku meetme põhjal, millega kehtestatakse asjakohased menetlused ja kord juurdepääsu võimaldamiseks andmetele konkreetsetel eesmärkidel ning mille kohaselt isikutel on asjakohane kaitse nende andmete võimalike tulevaste kasutuseesmärkide suhtes. |
| --- | --- |

49.

On olemas risk, et kolmandad osapooled (nagu kindlustusfirmad, tööandjad ja õiguskaitseasutused) vajavad juurdepääsu navigatsiooni- ja jälgimissüsteemide kaudu õigustatud ja kindlaksmääratud eesmärkidel kogutud andmetele (nagu kauba jälgimine, teemaksu elektrooniline maksmine jne), et kasutada neid teisejärgulistel eesmärkidel, nagu sõiduaja kontrollimine või liikluseeskirjadest kinni pidamise kontrollimine ja sanktsioonide rakendamine. Põhimõtteliselt on kõrvalistel eesmärkidel juurdepääs andmetele keelatud, kui selline juurdepääs toimub eesmärkidel, mis on vastuolus andmete kogumise eesmärkidega. Juurdepääsu võib lubada ainult erandina sellest põhimõttest, kui sellise juurdepääsu tingimused vastavad direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 rangetele tingimustele. Vastavalt sellele tuleks võimaldada kolmandate osapoolte juurdepääsu asukohaandmetele ainult seaduse kohaselt ja läbipaistval viisil, õigusliku meetme põhjal, millega kehtestatakse asjakohased menetlused ja kord juurdepääsu võimaldamiseks andmetele konkreetsetel eesmärkidel ning mille kohaselt isikutel on asjakohane kaitse nende andmete võimalike tulevaste kasutuseesmärkide suhtes.

III.2.b)   Intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste rollid ja vastutusvaldkonnad

| 50. | Seni ei ole selge, kes saab töötlemise iga etapi vastutavaks töötlejaks Paljudel juhtudel saavad andmete vastutavateks töötlejateks tõenäoliselt intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkujad, kas üksi töödeldavate isikuandmete suhtes enda intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkumiseks või ühiselt sellistel juhtudel, kus töötlemine toimub koos teiste vastutavate töötlejatega. Intelligentsete transpordisüsteemidega erinevalt seotud ettevõtjatel peaksid olema oma rollid ja vastutusvaldkonnad, nagu vastutav andmetöötleja ja volitatud andmetöötleja, mis on selgelt määratletud töötlemise iga lõigu kohta (näiteks telekommunikatsiooni valdkonna ettevõtjad, kes osutavad sideteenuseid ja ka intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid). |
| --- | --- |

50.

Seni ei ole selge, kes saab töötlemise iga etapi vastutavaks töötlejaks Paljudel juhtudel saavad andmete vastutavateks töötlejateks tõenäoliselt intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkujad, kas üksi töödeldavate isikuandmete suhtes enda intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste pakkumiseks või ühiselt sellistel juhtudel, kus töötlemine toimub koos teiste vastutavate töötlejatega. Intelligentsete transpordisüsteemidega erinevalt seotud ettevõtjatel peaksid olema oma rollid ja vastutusvaldkonnad, nagu vastutav andmetöötleja ja volitatud andmetöötleja, mis on selgelt määratletud töötlemise iga lõigu kohta (näiteks telekommunikatsiooni valdkonna ettevõtjad, kes osutavad sideteenuseid ja ka intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid).

| 51. | Vastutavate töötlejate osas olevad isikud vastutavad (26) süsteemide ja teenuste vastavuse tagamise eest kõigi andmekaitsealaste kohustustega ja eriti selliste süsteemide rakendamise eest, millesse on sisse ehitatud „eraelu kavandatud puutumatus”, mis vastavad andmete kvaliteedi ja piiratud eesmärgi põhimõtetele ja mis tagavad andmete turvalisuse asjakohase taseme, nagu kirjeldatud punktis III.1). |
| --- | --- |

51.

Vastutavate töötlejate osas olevad isikud vastutavad (26) süsteemide ja teenuste vastavuse tagamise eest kõigi andmekaitsealaste kohustustega ja eriti selliste süsteemide rakendamise eest, millesse on sisse ehitatud „eraelu kavandatud puutumatus”, mis vastavad andmete kvaliteedi ja piiratud eesmärgi põhimõtetele ja mis tagavad andmete turvalisuse asjakohase taseme, nagu kirjeldatud punktis III.1).

| 52. | Vastutavad töötlejad peavad tagama, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega seotud asjaosaliste ahela kõigil tasanditel on olemas asjakohased tagatised. Selleks peavad nad astuma asjakohastesse lepingulistesse suhetesse kõigi andmete vahetamise ja töötlemisega seotud sidusrühmadega, mis peaksid andma piisavad andmekaitsetagatised (eriti direktiivi 95/46/EÜ artiklite 16 ja 17 suhtes ja direktiivi 2002/58/EÜ artiklite 4 ja 5 suhtes). On oluline märkida, et kuigi andmekaitse seisukohast peavad vastutavad töötlejad jälgima, et andmekaitse tagatakse kõigis töötlemise etappides, jäävad nad töötlemise eest ise vastutavaks ja ei saa oma vastutust lepinguga välistada. |
| --- | --- |

52.

Vastutavad töötlejad peavad tagama, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisega seotud asjaosaliste ahela kõigil tasanditel on olemas asjakohased tagatised. Selleks peavad nad astuma asjakohastesse lepingulistesse suhetesse kõigi andmete vahetamise ja töötlemisega seotud sidusrühmadega, mis peaksid andma piisavad andmekaitsetagatised (eriti direktiivi 95/46/EÜ artiklite 16 ja 17 suhtes ja direktiivi 2002/58/EÜ artiklite 4 ja 5 suhtes). On oluline märkida, et kuigi andmekaitse seisukohast peavad vastutavad töötlejad jälgima, et andmekaitse tagatakse kõigis töötlemise etappides, jäävad nad töötlemise eest ise vastutavaks ja ei saa oma vastutust lepinguga välistada.

IV.   KOKKUVÕTE

| 53. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab komisjoni poolt esitatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise kava ettepanekut, mille eesmärk on andmete töötlemise ühtlustamine kogu Euroopas, et hõlbustada intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamist ja milles andmekaitse on seatud üheks põhitingimuseks intelligentsete transpordisüsteemide nõuetekohaseks kasutuselevõtmiseks Euroopas. |
| --- | --- |

53.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab komisjoni poolt esitatud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise kava ettepanekut, mille eesmärk on andmete töötlemise ühtlustamine kogu Euroopas, et hõlbustada intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamist ja milles andmekaitse on seatud üheks põhitingimuseks intelligentsete transpordisüsteemide nõuetekohaseks kasutuselevõtmiseks Euroopas.

| 54. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kavandatava direktiiviga luuakse üldine raamistik, mis tõstatab mitmeid eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud probleeme, mida tuleb ELi ja liikmesriigi tasemel täiendavalt lahendada:






  — | on olemas risk, et selguse puudumise tõttu kavandatavas õigusraamistikus tekivad erinevused intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel Euroopas, mille tõttu tekivad erinevused Euroopa andmekaitse tasemetes. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab vajadust täiendava ühtlustamise järele nendes küsimustes ELi tasandil, et teha selgeks lahendamata küsimused (nagu intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste rollide ja vastutusvaldkondade määratlemine, konkreetsete sõidukitesse ehitatavate intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kindlaksmääramine, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamise ühtlustatud lepingute väljatöötamine, intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsed eesmärgid ja kord jne). On eriti tähtis määrata kindlaks, kes saavad teostatava andmetöötluse suhtes vastutavateks töötlejateks, sest nende kanda jääb vastutus tagada eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete rakendamine töötlemisahela kõigil tasanditel. |
| --- | --- | --- |

54.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kavandatava direktiiviga luuakse üldine raamistik, mis tõstatab mitmeid eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud probleeme, mida tuleb ELi ja liikmesriigi tasemel täiendavalt lahendada:

—

on olemas risk, et selguse puudumise tõttu kavandatavas õigusraamistikus tekivad erinevused intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel Euroopas, mille tõttu tekivad erinevused Euroopa andmekaitse tasemetes. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab vajadust täiendava ühtlustamise järele nendes küsimustes ELi tasandil, et teha selgeks lahendamata küsimused (nagu intelligentsete transpordisüsteemide asjaosaliste rollide ja vastutusvaldkondade määratlemine, konkreetsete sõidukitesse ehitatavate intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kindlaksmääramine, intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste osutamise ühtlustatud lepingute väljatöötamine, intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsed eesmärgid ja kord jne). On eriti tähtis määrata kindlaks, kes saavad teostatava andmetöötluse suhtes vastutavateks töötlejateks, sest nende kanda jääb vastutus tagada eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete rakendamine töötlemisahela kõigil tasanditel.

| — | otsused töötlemise korra teatud tahkude kohta, millel võib olla oluline mõju isikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud õigustele, peaks tegema Euroopa Parlament ja nõukogu, mitte komiteemenetluse kaudu; |
| --- | --- |

—

otsused töötlemise korra teatud tahkude kohta, millel võib olla oluline mõju isikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud õigustele, peaks tegema Euroopa Parlament ja nõukogu, mitte komiteemenetluse kaudu;

| — | eraelu puutumatuse ja andmekaitsega arvestamine on ülima tähtsusega alates töötlemise algetapist ja kõigil töötlemise tasanditel; intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kavandamisel tuleks soosida „eraelu kavandatud puutumatuse” rakendamist ja see peaks sisalduma standardites, parimates tavades, tehnilistes kirjeldustes ja süsteemides; |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatuse ja andmekaitsega arvestamine on ülima tähtsusega alates töötlemise algetapist ja kõigil töötlemise tasanditel; intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide kavandamisel tuleks soosida „eraelu kavandatud puutumatuse” rakendamist ja see peaks sisalduma standardites, parimates tavades, tehnilistes kirjeldustes ja süsteemides;

| — | rakenduste ja süsteemide omavaheline ühendamine tuleb alati teostada arvestades nõuetekohaselt andmekaitse põhimõtetega ja kasutades praktilisi turvatagatisi; |
| --- | --- |

—

rakenduste ja süsteemide omavaheline ühendamine tuleb alati teostada arvestades nõuetekohaselt andmekaitse põhimõtetega ja kasutades praktilisi turvatagatisi;

| — | intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise korraga seotud praeguse ebakindluse suhtes tervitab Euroopa andmekaitseinspektor eriti komisjoni teatises esitatud algatust, et 2011. aastaks tuleb läbi viia eraelu puutumatuse hinnang. Lisaks soovitab ta tungivalt, et asjakohaste turvameetmete määratlemiseks viidaks teatavate sektorite ja/või kasutuseesmärkide suhtes läbi eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangud ning et intelligentsete transpordisüsteemidega seotud eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse jaoks töötataks välja parim võimalik tehnika; |
| --- | --- |

—

intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise korraga seotud praeguse ebakindluse suhtes tervitab Euroopa andmekaitseinspektor eriti komisjoni teatises esitatud algatust, et 2011. aastaks tuleb läbi viia eraelu puutumatuse hinnang. Lisaks soovitab ta tungivalt, et asjakohaste turvameetmete määratlemiseks viidaks teatavate sektorite ja/või kasutuseesmärkide suhtes läbi eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangud ning et intelligentsete transpordisüsteemidega seotud eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse jaoks töötataks välja parim võimalik tehnika;

| — | euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel, et liikmesriigid kannavad vastutust direktiivi nõuetekohase rakendamise eest, et intelligentsete transpordisüsteemidega tegelevad ettevõtjad rakendaksid süsteeme ja teenuseid, mis võimaldavad kogu Euroopas vajalikku andmekaitse taset; |
| --- | --- |

—

euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel, et liikmesriigid kannavad vastutust direktiivi nõuetekohase rakendamise eest, et intelligentsete transpordisüsteemidega tegelevad ettevõtjad rakendaksid süsteeme ja teenuseid, mis võimaldavad kogu Euroopas vajalikku andmekaitse taset;

| — | intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid osutavad vastutavad töötlejad peaksid rakendama asjakohaseid kaitsemeetmeid, et asukoha määramise tehnoloogiad, nagu satelliitpositsioneerimine ja raadiosagedustuvastuse märgised, ei rikuks selliste isikute eraelu puutumatust, kes kasutavad sõidukeid ainult era- või kutsealastel eesmärkidel. See nõuab eriti töötlemise piiramist andmetega, mis on rangelt selleks otstarbeks vajalikud, tagades, et asukohaandmete loata vastuvõtjatele avaldamise vältimiseks ehitatakse asjakohased turvameetmed süsteemidesse ja andes kasutajatele tõhusad vahendid asukoha määramise seadme/omaduse välja lülitamiseks. |
| --- | --- |

—

intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid teenuseid osutavad vastutavad töötlejad peaksid rakendama asjakohaseid kaitsemeetmeid, et asukoha määramise tehnoloogiad, nagu satelliitpositsioneerimine ja raadiosagedustuvastuse märgised, ei rikuks selliste isikute eraelu puutumatust, kes kasutavad sõidukeid ainult era- või kutsealastel eesmärkidel. See nõuab eriti töötlemise piiramist andmetega, mis on rangelt selleks otstarbeks vajalikud, tagades, et asukohaandmete loata vastuvõtjatele avaldamise vältimiseks ehitatakse asjakohased turvameetmed süsteemidesse ja andes kasutajatele tõhusad vahendid asukoha määramise seadme/omaduse välja lülitamiseks.

| 55. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teha ettepaneku artiklis 6 vastavalt direktiivile 95/46/EÜ järgmised muudatused:






  — | intelligentsete transpordisüsteemide kaudu teostatava andmetöötluse suhtes tuleb toetada andmemahtude minimeerimist. Sellega seoses soovitatakse muuta ettepaneku artikli 6 lõike 1 punkti b järgmisel viisil: „isikuandmeid töödeldakse ainult sellises ulatuses, nagu seda on vaja intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsel eesmärgil ja asjakohase õigusliku aluse kohaselt”; |
| --- | --- | --- |

55.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teha ettepaneku artiklis 6 vastavalt direktiivile 95/46/EÜ järgmised muudatused:

—

intelligentsete transpordisüsteemide kaudu teostatava andmetöötluse suhtes tuleb toetada andmemahtude minimeerimist. Sellega seoses soovitatakse muuta ettepaneku artikli 6 lõike 1 punkti b järgmisel viisil: „isikuandmeid töödeldakse ainult sellises ulatuses, nagu seda on vaja intelligentsete transpordisüsteemide kasutamise konkreetsel eesmärgil ja asjakohase õigusliku aluse kohaselt”;

| — | on oluline, et koostalitlusvõimeliste süsteemide kaudu töödeldud andmeid ei kasutataks täiendavatel eesmärkidel, mis on vastuolus andmete kogumise eesmärkidega. Seetõttu soovitatakse muuta ettepaneku artikli 6 lõiget 2 järgmisel viisil: „ja et neid ei kasutata andmete kogumise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel sellisel viisil, mis on nende eesmärkidega vastuolus”; |
| --- | --- |

—

on oluline, et koostalitlusvõimeliste süsteemide kaudu töödeldud andmeid ei kasutataks täiendavatel eesmärkidel, mis on vastuolus andmete kogumise eesmärkidega. Seetõttu soovitatakse muuta ettepaneku artikli 6 lõiget 2 järgmisel viisil: „ja et neid ei kasutata andmete kogumise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel sellisel viisil, mis on nende eesmärkidega vastuolus”;

| — | ta soovitab lisada ettepaneku artiklile 6 selge viite „eraelu kavandatud puutumatusele” intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide loomiseks. Lisaks soovitab ta, et artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektorit teavitataks selles küsimuses komiteemenetluse kaudu võetavatest edasistest meetmetest ja nendega konsulteeritaks selliste meetmete suhtes. |
| --- | --- |

—

ta soovitab lisada ettepaneku artiklile 6 selge viite „eraelu kavandatud puutumatusele” intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate rakenduste ja süsteemide loomiseks. Lisaks soovitab ta, et artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektorit teavitataks selles küsimuses komiteemenetluse kaudu võetavatest edasistest meetmetest ja nendega konsulteeritaks selliste meetmete suhtes.

| 56. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisaks, et ettepaneku põhjendustes viidataks käesolevale konsulteerimisele. |
| --- | --- |

56.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisaks, et ettepaneku põhjendustes viidataks käesolevale konsulteerimisele.

| 57. | Arvestades eespool toodut, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmekaitseasutused oleksid eriti artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektori kaudu tihedalt seotud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise algatustega, konsulteerides piisavalt varases etapis enne asjakohaste meetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

57.

Arvestades eespool toodut, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmekaitseasutused oleksid eriti artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektori kaudu tihedalt seotud intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise algatustega, konsulteerides piisavalt varases etapis enne asjakohaste meetmete väljatöötamist.

Brüssel, 22. juuli 2009

Euroopa andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  KOM(2008) 886 (lõplik). Nõukogu võttis järeldused teatise kohta vastu 30.–31. märtsil 2009 toimunud nõukogu 2935. istungil (transport, telekommunikatsioon ja energeetika).

1

(2)  KOM(2008) 887 (lõplik).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

3

(4)  ELi tasemel on palju algatusi, millega intelligentsed transpordisüsteemid integreeritakse erinevatesse transpordiliikidesse, sealhulgas õhutransport (SESAR), veetransport (RIS), raudteetransport (ERTMS, TAF-TSI), meretransport (VTMIS, AIS, LRIT) ja maanteetransport (eToll, eCall), vt KOM(2008) 886 lõplik, lk 3.

4

(5)  Ettepaneku artiklis 4 nähakse ette tehniliste meetmete määratlemine järgmistes valdkondades: i) maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus, ii) liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pidevus Euroopa koridorides ja linnastutes, iii) liiklusohutuse ja turvalisus ja iv) sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri.

5

(6)  Ettepanek näeb ette kontrolliga regulatiivmenetluse vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike a punktidele 1–4 ja artiklile 7.

6

(7)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega, T6-0283/2009.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mai 2009. aasta arvamus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekut, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega, TEN/382.

8

(9)  Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas, 2008/C 310/02, ELT C 310, 5.12.2008, lk 9.

9

(10)  Artikli 29 töörühma 26. septembri 2006. aasta töödokument eCall algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele, WP 125. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

12

(13)  Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 lõikele d, artikli 6 lõikele 2 ja artiklile 23, mida mainitakse joonealuses märkuses 11.

13

(14)  Vt eCalli käsitleva dokumendi WP 125 lk 4, mida mainitakse joonealuses märkuses 10.

14

(15)  Nagu direktiivi 95/46/EÜ põhjenduses 26 sätestatakse: „isiku tuvastatavuse kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta kõiki vahendeid, mida volitatud töötleja või keegi muu võib andmesubjekti tuvastamiseks tõenäoliselt kasutada”.

15

(16)  Muudatusettepanekus 34, millega lisatakse uus artikli 6 lõike 1 punkt b, sätestatakse järgmist: „isikuandmeid töödeldakse ainult sellises ulatuses, nagu seda on vaja intelligentsel transpordisüsteemil põhineva rakenduse ja/või teenuse toimimiseks”.

16

(17)  Muudatusettepanekuga 36 lisatakse artiklile 6 lõike 2 järgmine tekst: „ja et neid ei kasutata käesolevas direktiivis viidatud eesmärkidest erinevatel eesmärkidel”.

17

(18)  Põhiliselt raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkt c.

18

(19)  Parim võimalik tehnika – kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitab teatava tehnika praktilist sobivust selleks, et ITSi rakendused ja süsteemid vastaksid ELi õigusliku raamistiku eraelu puutumatuse kaitse, andmekaitse ja turvalisuse nõuetele.

19

(20)  Näiteks liiklusandmete ja asukohaandmete säilitamist seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega üldkasutatavates sidevõrkudes reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ.

20

(21)  Vt joonealust märkust 15.

21

(22)  Vt samuti Euroopa andmekaitseinspektori 10. märts 2006. aastal esitatud märkusi komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Vt raadiosagedustuvastuse kasutamisega seoses tekkinud eraelu puutumatuse ja andmekaitseprobleeme Euroopa andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas”, KOM(2007) 96, ELT C 101, 23.4.2008, lk 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Artikli 29 töörühma 2005. aasta novembri arvamus asukohateabe kasutamise kohta lisaväärtusega teenuste osutamiseks, WP 115. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_et.pdf

24

(25)  Vt eCalli käsitleva dokumendi WP 125 lk 5, mida mainitakse joonealuses märkuses 10.

25

(26)  Vt joonealust märkust 13.

26

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/16

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 47/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 68/09 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | The whole territory of Hungary |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Õiguslik alus | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Sooduslaen |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 4 000 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | kuni 30.6.2010 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.1.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 68/09

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

The whole territory of Hungary

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Õiguslik alus

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Sooduslaen

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 4 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 30.6.2010

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 374/09 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme. |
| Õiguslik alus | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused:






  — | 2007: 2,79 miljonit EUR; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 374/09

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme.

Õiguslik alus

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused:

—

2007: 2,79 miljonit EUR;

| — | 2008: 3,02 miljonit EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 miljonit EUR;

| — | 2009–2013: 4,0 miljonit EUR; |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 miljonit EUR;

Kavandatud abi kogusumma: 25,81 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

1.1.2007–31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 470/09 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Õiguslik alus | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, Innovatsioon |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 2 394 miljonit CZK |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | kuni 31.12.2015 |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 470/09

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Õiguslik alus

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, Innovatsioon

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 2 394 miljonit CZK

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

kuni 31.12.2015

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 502/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Õiguslik alus | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 18 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 72 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 502/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Freie und Hansestadt Hamburg

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Õiguslik alus

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 18 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 72 miljonit EUR

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 680/09 |
| Liikmesriik | Rumeenia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Õiguslik alus | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 400 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 2009–2014 |
| Majandusharud | Mootorsõidukid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 680/09

Liikmesriik

Rumeenia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Õiguslik alus

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 400 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

2009–2014

Majandusharud

Mootorsõidukid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/20

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 47/04

19. veebruaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5768 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5768 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/20

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 47/05

15. veebruaril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5771 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5771 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/21

---

Euro vahetuskurss (1)

24. veebruar 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3547 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,16 |
| DKK | Taani kroon | 7,4427 |
| GBP | Inglise nael | 0,87750 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7850 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4641 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0290 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,880 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 270,50 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 3,9926 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1260 |
| TRY | Türgi liir | 2,0958 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5191 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4306 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5185 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9588 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9099 |
| KRW | Korea won | 1 559,43 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5358 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2485 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2699 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 616,76 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6107 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,532 |
| RUB | Vene rubla | 40,6900 |
| THB | Tai baht | 44,753 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4680 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4655 |
| INR | India ruupia | 62,6990 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3547

JPY

Jaapani jeen

122,16

DKK

Taani kroon

7,4427

GBP

Inglise nael

0,87750

SEK

Rootsi kroon

9,7850

CHF

Šveitsi frank

1,4641

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0290

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,880

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

270,50

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

3,9926

RON

Rumeenia leu

4,1260

TRY

Türgi liir

2,0958

AUD

Austraalia dollar

1,5191

CAD

Kanada dollar

1,4306

HKD

Hongkongi dollar

10,5185

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9588

SGD

Singapuri dollar

1,9099

KRW

Korea won

1 559,43

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5358

CNY

Hiina jüaan

9,2485

HRK

Horvaatia kuna

7,2699

IDR

Indoneesia ruupia

12 616,76

MYR

Malaisia ringit

4,6107

PHP

Filipiini peeso

62,532

RUB

Vene rubla

40,6900

THB

Tai baht

44,753

BRL

Brasiilia reaal

2,4680

MXN

Mehhiko peeso

17,4655

INR

India ruupia

62,6990

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/22

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2010/C 47/07

Image

Hispaania käibele lastava uue 2 eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2 eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste euro käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Hispaania

Motiiv: Cordoba ajalooline keskus, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosal on Córdoba suure mošee-katedraali sisekujundus. Vasakul on rahapaja tunnus. Allosas on mündi käibele lasknud riigi tunnus ja mündi käibelelaskmise aasta „ESPAÑA 2010”.

Mündi välisosal on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 8 miljonit

Käibelelaskmise kuupäev: 2010. aasta esimene kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/23

---

Riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses puudub

2010/C 47/08

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et järgmine meede ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 7. oktoober 2009 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 55120 |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Ettevõtja Youngstorget 2 AS aktsiate müügiga seoses antud väidetav abi |
| Meetme liik | : | Abi puudub |
| Sektorid | : | Kaubandusomandi haldus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Oslo omavalitsus |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

7. oktoober 2009

Juhtumi number

:

55120

EFTA riik

:

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Ettevõtja Youngstorget 2 AS aktsiate müügiga seoses antud väidetav abi

Meetme liik

:

Abi puudub

Sektorid

:

Kaubandusomandi haldus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Oslo omavalitsus

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Muu teave

:

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/24

---

Teade muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

2010/C 47/09

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi (PET) komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) ELi seitsme tootja nimel.

Taotluse raames piirdutakse üksnes dumpingu uurimisega, mis on seotud ainult järgmise eksportiva tootjaga: KP Chemical Group, kuhu kuuluvad äriühingud Honam Petrochemicals Corp. ja KP Chemical Corp. (edaspidi „KP Chemical Group”), samuti uuritakse teatavaid kahju aspekte.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Korea Vabariigist pärit polüetüleentereftalaat (PET) viskoossusega 78 ml/g või rohkem vastavalt ISO standardile 1628-5 ja on klassifitseeritud CN koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

3.   Kehtivad meetmed

Praegu jõus olev meede on muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et KP Chemical Groupiga seonduvad asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et KP Chemical Groupi puhul ei ole meetmete jätkuv kohaldamine nulltasandil, nagu seda on tehtud samaaegselt toimunud aegumise ning osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena alates 2007. aasta veebruarist, dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks enam piisav. Eksportiva tootja suhtes kehtestatud arvestusliku normaalväärtuse ja tema poolt ELi eksporditava toote hindade võrdlus näitab, et tegemist on märkimisväärse dumpingutasemega.

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid ka selle kohta, et KP Chemical Groupi eksport ELi lõi liidu tootmisharu hinnad alla ning et ekspordi müügihinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad.

Seega ei piisa dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks enam meetmete kohaldamisest praegusel tasemel, mis põhineb varem kindlaks tehtud dumpingumääral.

5.   Menetlus

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatab komisjon läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

Uurimise käigus hinnatakse olemasolevate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust üksnes asjaomase eksportiva tootja suhtes. Hindamise käigus uuritakse väidet selle kohta, et KP Chemical Groupi eksport ELi lõi liidu tootmisharu hinnad alla ning et sellise ekspordi müügihinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad.

Kuna käesoleva menetlusega on seotud suur hulk ELi tootjaid, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

Kui on kindlaks tehtud, et eksportiva tootja suhtes kohaldatavaid meetmeid tuleb muuta, siis võib olla vaja muuta määruse (EÜ) nr 192/2007 artiklis 1 nimetamata äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära.

a)   Küsimustikud

Selleks, et saada uurimise jaoks vajalikku teavet, saadab komisjon küsimustikud eespool nimetatud eksportivale tootjale, liidu tootmisharule ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

6.   Tähtajad

a)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastamiseks ja mis tahes muu teabe esitamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

b)   Ärakuulamine

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 37päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

7.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute pöördumised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (3) ja vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (4).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste pöördumiste menetlemine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

(3)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 47/10

| 1. | 17. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad HAVI Global Logistics GmbH (edaspidi „HAVI”, Saksamaa), mis kuulub kontserni HAVI Group LP (Ameerika Ühendriigid), ja McKey Luxembourg S.à.r.l (edaspidi „KeyLux”, Luksemburg), mis kuulub kontserni Keystone Group (Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja STI Freight Management GmbH („STI Freight”, Saksamaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad HAVI Global Logistics GmbH (edaspidi „HAVI”, Saksamaa), mis kuulub kontserni HAVI Group LP (Ameerika Ühendriigid), ja McKey Luxembourg S.à.r.l (edaspidi „KeyLux”, Luksemburg), mis kuulub kontserni Keystone Group (Ameerika Ühendriigid), omandavad ühiskontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja STI Freight Management GmbH („STI Freight”, Saksamaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | HAVI: toidu- ja mittetoidukaupade logistika ja turustamine, toiduainete töötlemine ja pakkimine, haldusteenused ja turundus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

HAVI: toidu- ja mittetoidukaupade logistika ja turustamine, toiduainete töötlemine ja pakkimine, haldusteenused ja turundus;

| — | KeyLux: ekspedeerimine, logistika ja turustamine toiduainetesektoris; |
| --- | --- |

—

KeyLux: ekspedeerimine, logistika ja turustamine toiduainetesektoris;

| — | STI Freight: „STI Global Networki” kuuluvate äriühingute tegevuse ülevõtmine toidu- ja mittetoidukaupade ekspedeerimise sektoris. |
| --- | --- |

—

STI Freight: „STI Global Networki” kuuluvate äriühingute tegevuse ülevõtmine toidu- ja mittetoidukaupade ekspedeerimise sektoris.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/28

---

Teadaanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta

Ostja esitatud taotlus

2010/C 47/11

Komisjon sai 15. veebruaril 2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 30 lõike 5 alusel koostatud taotluse (1). Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev on 16. veebruar 2010.

Ettevõtjalt Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. laekunud taotlus käsitleb elektrienergia tootmist ja müüki Itaalias. Eespool osutatud artiklis 30 on sätestatud, et direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata juhul, kui asjaomane tegevus on otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Nende tingimuste täitmist hinnatakse üksnes direktiivi 2004/17/EÜ alusel ning ilma, et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist.

Komisjonil on taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmiseks aega kolm kuud alates eespool osutatud tööpäevast. Tähtaeg on seega 16. mai 2010.

Kõnealust tähtpäeva võib pikendada kolme kuu võrra. Selline pikendamine kuulub avaldamisele.

Artikli 30 lõike 6 teise lõigu kohaselt ei käsitata selliseid edasisi taotlusi elektrienergia tootmise ja müügi kohta Itaalias, mis on esitatud enne käesoleva taotlusega alanud ajavahemiku lõppu, uute menetlustena ja need lahendatakse käesoleva taotluse kontekstis.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---