# Europeiska unionens C 47/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.047.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 47 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången25 februari 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.047.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 47

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången25 februari 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2010/C 047/01 | Rådets Yttrande av 2 december 2009 om kompletteringen av Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2008–2012 | 1 |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2010/C 047/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU och det åtföljande förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2010/C 047/01

Rådets Yttrande av 2 december 2009 om kompletteringen av Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2008–2012

1

Europeiska datatillsynsmannen

2010/C 047/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU och det åtföljande förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt

6

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 047/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 047/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 047/06 | Eurons växelkurs | 21 |
| 2010/C 047/07 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 22 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2010/C 047/08 | Utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet | 23 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 047/06

Eurons växelkurs

21

2010/C 047/07

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

22

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2010/C 047/08

Utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet

23

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 047/09 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Republiken Korea | 24 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 047/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 27 |
| | ÖVRIGA RÄTTSAKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 047/11 | Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en upphandlande enhet | 28 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 047/09

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Republiken Korea

24

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 047/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

27

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 047/11

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en upphandlande enhet

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av 2 december 2009

om kompletteringen av Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, 2008–2012

2010/C 47/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Rådet granskade den (2 december 2009) den komplettering av Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram från april 2009 (nedan kallad kompletterat program) som omfattar perioden 2008–2012 (2). De belgiska myndigheterna lämnade in kompletteringen som svar på en uppmaning från rådet i dess yttrande av den 7 juli 2009 om programmet från april 2009. Det aktuella yttrandet uppdaterar yttrandet från juli, genom att väga in uppgifterna i kompletteringen av programmet från april 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rådet granskade den (2 december 2009) den komplettering av Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram från april 2009 (nedan kallad kompletterat program) som omfattar perioden 2008–2012 (2). De belgiska myndigheterna lämnade in kompletteringen som svar på en uppmaning från rådet i dess yttrande av den 7 juli 2009 om programmet från april 2009. Det aktuella yttrandet uppdaterar yttrandet från juli, genom att väga in uppgifterna i kompletteringen av programmet från april 2009.

| (2) | Raset i världshandeln, i förening med sjunkande förtroende, förmögenhetseffekter och försämrade kreditvillkor ledde till en kraftig nedgång i ekonomin sista kvartalet 2008 och första kvartalet 2009. Nedgången blev mer begränsad under det andra kvartalet och vändas i en svag tillväxt jämfört med det föregående kvartalet under det andra halvåret mot bakgrund av det förbättrade internationella läget. Enligt kommissionens höstprognos 2009 beräknas BNP på årsbasis sjunka med 3 % 2009 och åter börja öka under 2010 (0,6 %). Tillväxten beräknas öka till 1,5 % under 2011 och därmed något överstiga den potentiella tillväxten som har minskat till följd av investeringsnedgången och den genom krisen ökade arbetslösheten. Nedgången kommer också att få betydande negativa effekter på de offentliga finanserna. Enligt kommissionens höstprognos 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser öka från 1,2 % av BNP 2008 till omkring 6 % av BNP 2009. Underskottet beräknas att stabiliseras under 2010 och 2011 med beaktande av i) att budgeteffekten av de stimulansåtgärder som beslutades i slutet av 2008 som reaktion på den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa ligger kvar på 0,5 % av BNP 2010, vilket avspeglar att paketet innehåller varaktiga åtgärder, och ii) de konsolideringsåtgärder som beslutades av de olika förvaltningsnivåerna inom ramen för sina budgetar för 2010 (0,75 % av BNP) och 2011 (0,25 % av BNP). Den ekonomiska tillväxtens ogynnsamma sammansättning under 2010, med en fortsatt kraftig ökning av arbetslösheten, högre ränteutgifter liksom ökade utgifter som sammanhänger med befolkningens åldrande (som även avspeglar åtgärder som vidtagits på senare år för att höja de sociala förmånerna och även pensionerna) väntas emellertid helt uppväga konsolideringsåtgärdernas effekter på det totala saldot. |
| --- | --- |

(2)

Raset i världshandeln, i förening med sjunkande förtroende, förmögenhetseffekter och försämrade kreditvillkor ledde till en kraftig nedgång i ekonomin sista kvartalet 2008 och första kvartalet 2009. Nedgången blev mer begränsad under det andra kvartalet och vändas i en svag tillväxt jämfört med det föregående kvartalet under det andra halvåret mot bakgrund av det förbättrade internationella läget. Enligt kommissionens höstprognos 2009 beräknas BNP på årsbasis sjunka med 3 % 2009 och åter börja öka under 2010 (0,6 %). Tillväxten beräknas öka till 1,5 % under 2011 och därmed något överstiga den potentiella tillväxten som har minskat till följd av investeringsnedgången och den genom krisen ökade arbetslösheten. Nedgången kommer också att få betydande negativa effekter på de offentliga finanserna. Enligt kommissionens höstprognos 2009 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser öka från 1,2 % av BNP 2008 till omkring 6 % av BNP 2009. Underskottet beräknas att stabiliseras under 2010 och 2011 med beaktande av i) att budgeteffekten av de stimulansåtgärder som beslutades i slutet av 2008 som reaktion på den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa ligger kvar på 0,5 % av BNP 2010, vilket avspeglar att paketet innehåller varaktiga åtgärder, och ii) de konsolideringsåtgärder som beslutades av de olika förvaltningsnivåerna inom ramen för sina budgetar för 2010 (0,75 % av BNP) och 2011 (0,25 % av BNP). Den ekonomiska tillväxtens ogynnsamma sammansättning under 2010, med en fortsatt kraftig ökning av arbetslösheten, högre ränteutgifter liksom ökade utgifter som sammanhänger med befolkningens åldrande (som även avspeglar åtgärder som vidtagits på senare år för att höja de sociala förmånerna och även pensionerna) väntas emellertid helt uppväga konsolideringsåtgärdernas effekter på det totala saldot.

| (3) | Enligt det kompletterade programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas Belgiens reala BNP, efter att ha ökat med 1,1 % under 2008, sjunka med 3,1 % 2009 varefter tillväxten åter väntas bli positiv och öka med 0,4 % 2010. BNP-tillväxten beräknas därefter uppgå till 1,9 % 2011 och 2,4 % 2012. Jämfört med det uppdaterade programmet från april 2009 har tillväxten skrivits ned, särskilt för 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario på det hela taget rimligt. Det är möjligen något försiktigt när det gäller perioden 2009–2010, men något optimistiskt för programmets senare år jämfört med flertalet aktuella tillväxtprognoser. Antagandet i det kompletterade programmets beräkningar om ett snabbt ökat kapacitetsutnyttjande förefaller ganska optimistiskt även om kommissionen i sin höstprognos 2009 också räknar med att utbudsgapet i efterdyningarna av konjunkturnedgången gradvis kommer att slutas. Bedömningen av tillväxtens sammansättning är på det hela taget trovärdig under hela den period som täcks av det kompletterade programmet. Inflationsprognosen i det kompletterade programmet bedöms vara realistisk. Å andra sidan verkar den beräknade löneökningstakten ligga väl högt under hela perioden eftersom en lägre löneökningstakt utomlands kan tänkas komma att utöva press på de belgiska lönerna i ett läge med hög arbetslöshet. Slutligen kan även den beräknade sysselsättningsökningen för 2011 i det kompletterade programmet vara något optimistisk. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det kompletterade programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas Belgiens reala BNP, efter att ha ökat med 1,1 % under 2008, sjunka med 3,1 % 2009 varefter tillväxten åter väntas bli positiv och öka med 0,4 % 2010. BNP-tillväxten beräknas därefter uppgå till 1,9 % 2011 och 2,4 % 2012. Jämfört med det uppdaterade programmet från april 2009 har tillväxten skrivits ned, särskilt för 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario på det hela taget rimligt. Det är möjligen något försiktigt när det gäller perioden 2009–2010, men något optimistiskt för programmets senare år jämfört med flertalet aktuella tillväxtprognoser. Antagandet i det kompletterade programmets beräkningar om ett snabbt ökat kapacitetsutnyttjande förefaller ganska optimistiskt även om kommissionen i sin höstprognos 2009 också räknar med att utbudsgapet i efterdyningarna av konjunkturnedgången gradvis kommer att slutas. Bedömningen av tillväxtens sammansättning är på det hela taget trovärdig under hela den period som täcks av det kompletterade programmet. Inflationsprognosen i det kompletterade programmet bedöms vara realistisk. Å andra sidan verkar den beräknade löneökningstakten ligga väl högt under hela perioden eftersom en lägre löneökningstakt utomlands kan tänkas komma att utöva press på de belgiska lönerna i ett läge med hög arbetslöshet. Slutligen kan även den beräknade sysselsättningsökningen för 2011 i det kompletterade programmet vara något optimistisk.

| (4) | I det kompletterade programmet anges ett underskottsmål för 2009 på 5,9 % av BNP (vilket är i linje med kommissionens höstprognos 2009). Ökningen av underskottet under 2009 i förhållande till 2008 års underskott på 1,2 % av BNP avspeglar i huvudsak effekten av de automatiska stabilisatorerna. Denna effekt har varit mycket större än vad en tillämpning av normala elasticitetsmått skulle antyda, och inkluderar särskilt kraftigt minskade skatteintäkter från bolagsskatt. Stimulansåtgärderna i 2009 års budget (0,5 % av BNP) och de finanspolitiska stimulanspaket som infördes av de regionala regeringarna och den federala regeringen (0,5 % av BNP) var relativt återhållsamma i linje med det begränsade manöverutrymme som den höga skuldsättningen lämnade. Försämringen av de offentliga finanserna avspeglar slutligen också negativa engångsåtgärder på omkring 0,5 % av BNP, i huvudsak som ett resultat av två domstolsbeslut (4). På grund av dessa engångsåtgärder samt den större än väntade effekten av de automatiska stabilisatorerna är det aktuella underskottsmålet för 2009 2,5 % av BNP högre än vad som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från april 2009, trots att inga ytterligare stimulansåtgärder har vidtagits. Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknas öka till 4,7 % av BNP 2009, jämfört med 2,3 % 2008, enligt uppgifterna i det kompletterade programmet och omräknat av kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden. Enligt 2009 års höstprognos från kommissionen väntas en något mindre ökning av det strukturella underskottet 2009 (med 2 istället för 2,4 procentenheter), främst eftersom man i det kompletterade programmet inte beaktade effekten av de ovan beskrivna domstolsbesluten under 2009 på 0,5 % av BNP som en engångseffekt. |
| --- | --- |

(4)

I det kompletterade programmet anges ett underskottsmål för 2009 på 5,9 % av BNP (vilket är i linje med kommissionens höstprognos 2009). Ökningen av underskottet under 2009 i förhållande till 2008 års underskott på 1,2 % av BNP avspeglar i huvudsak effekten av de automatiska stabilisatorerna. Denna effekt har varit mycket större än vad en tillämpning av normala elasticitetsmått skulle antyda, och inkluderar särskilt kraftigt minskade skatteintäkter från bolagsskatt. Stimulansåtgärderna i 2009 års budget (0,5 % av BNP) och de finanspolitiska stimulanspaket som infördes av de regionala regeringarna och den federala regeringen (0,5 % av BNP) var relativt återhållsamma i linje med det begränsade manöverutrymme som den höga skuldsättningen lämnade. Försämringen av de offentliga finanserna avspeglar slutligen också negativa engångsåtgärder på omkring 0,5 % av BNP, i huvudsak som ett resultat av två domstolsbeslut (4). På grund av dessa engångsåtgärder samt den större än väntade effekten av de automatiska stabilisatorerna är det aktuella underskottsmålet för 2009 2,5 % av BNP högre än vad som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från april 2009, trots att inga ytterligare stimulansåtgärder har vidtagits. Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknas öka till 4,7 % av BNP 2009, jämfört med 2,3 % 2008, enligt uppgifterna i det kompletterade programmet och omräknat av kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden. Enligt 2009 års höstprognos från kommissionen väntas en något mindre ökning av det strukturella underskottet 2009 (med 2 istället för 2,4 procentenheter), främst eftersom man i det kompletterade programmet inte beaktade effekten av de ovan beskrivna domstolsbesluten under 2009 på 0,5 % av BNP som en engångseffekt.

| (5) | Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt i det kompletterade programmet är att säkerställa en gradvis återgång till budgetbalans senast 2015. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna nämns inte uttryckligen i det kompletterade programmet i vilket man vidare inte räknar med att Belgiens ursprungliga medelfristiga mål för de offentliga finanserna kommer att nås under den perioden som täcks av det programmet (ett överskott på 0,5 % av BNP i konjunkturrensade termer exklusiva engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Det nominella underskottet väntas år 2010 stabiliseras på omkring 6 % av BNP tack vare korrigerande åtgärder på motsvarande 0,5 % av BNP för att därefter gradvis minska till 4,4 % av BNP år 2012 (med stöd av konsolideringsåtgärder på motsvarande 1 % av BNP under 2011 och 1,25 % av BNP under 2012). I det kompletterade programmet nämns målsättningen att under 2013 få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP, men det innehåller inte något fullt utvecklat scenario för det året (5). Det strukturella underskottet, omräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas enligt det kompletterade programmet förbättras med omkring 0,25 procentenhet både under 2010 och 2011 samt med 0,5 procentenhet under 2012. Eftersom man i det kompletterade programmet inte beaktade 2009 års domstolsbesluts effekter på 0,5 % av BNP som engångseffekter, väntas det strukturella saldot i själva verket försämras med 0,25 % av BNP under 2010 (från – 4,2 % av BNP 2009 till – 4,4 % av BNP 2010). Den strukturella korrigering som anges i det kompletterade programmet är betydligt mindre omfattande än den totala summan av ovan nämnda planerade åtgärder. Detta avspeglar att det strukturella saldot vid oförändrad politik automatiskt skulle försämras med i genomsnitt 0,5 % av BNP per år som ett resultat av tillväxtens ogynnsamma sammansättning under 2010, högre ränteutgifter och högre utgifter för befolkningens åldrande (vilket också avspeglar de senaste årens beslut om höjda sociala förmåner, bland annat pensioner). Enligt det kompletterade programmet baseras den planerade konsolideringsåtgärden i lika stor utsträckning på ökade skatteinkomster (särskilt inkomst- och förmögenhetsskatter) och minskade utgifter (bland annat för mellanliggande förbrukning, löner och kollektiva avgifter och sociala transfereringar in natura). I det kompletterade programmet uppskattas den offentliga skulden år 2008 till 89,6 % av BNP, jämfört med 84 % av BNP 2007, där ökningen till stor del är en följd av en betydande stock-/flödesjustering som härrör från räddningsinsatserna till förmån för bankerna (6 % av BNP). Enligt det kompletterade programmet väntas skuldkvoten öka ytterligare till omkring 104 % 2011 och därefter gradvis stabiliseras. Detta är betydligt högre än i uppdateringen från april (främst till följd av högre underskott). I sin höstprognos 2009 räknar kommissionen med en jämförbar ökning av skuldkvoten. |
| --- | --- |

(5)

Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt i det kompletterade programmet är att säkerställa en gradvis återgång till budgetbalans senast 2015. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna nämns inte uttryckligen i det kompletterade programmet i vilket man vidare inte räknar med att Belgiens ursprungliga medelfristiga mål för de offentliga finanserna kommer att nås under den perioden som täcks av det programmet (ett överskott på 0,5 % av BNP i konjunkturrensade termer exklusiva engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Det nominella underskottet väntas år 2010 stabiliseras på omkring 6 % av BNP tack vare korrigerande åtgärder på motsvarande 0,5 % av BNP för att därefter gradvis minska till 4,4 % av BNP år 2012 (med stöd av konsolideringsåtgärder på motsvarande 1 % av BNP under 2011 och 1,25 % av BNP under 2012). I det kompletterade programmet nämns målsättningen att under 2013 få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP, men det innehåller inte något fullt utvecklat scenario för det året (5). Det strukturella underskottet, omräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas enligt det kompletterade programmet förbättras med omkring 0,25 procentenhet både under 2010 och 2011 samt med 0,5 procentenhet under 2012. Eftersom man i det kompletterade programmet inte beaktade 2009 års domstolsbesluts effekter på 0,5 % av BNP som engångseffekter, väntas det strukturella saldot i själva verket försämras med 0,25 % av BNP under 2010 (från – 4,2 % av BNP 2009 till – 4,4 % av BNP 2010). Den strukturella korrigering som anges i det kompletterade programmet är betydligt mindre omfattande än den totala summan av ovan nämnda planerade åtgärder. Detta avspeglar att det strukturella saldot vid oförändrad politik automatiskt skulle försämras med i genomsnitt 0,5 % av BNP per år som ett resultat av tillväxtens ogynnsamma sammansättning under 2010, högre ränteutgifter och högre utgifter för befolkningens åldrande (vilket också avspeglar de senaste årens beslut om höjda sociala förmåner, bland annat pensioner). Enligt det kompletterade programmet baseras den planerade konsolideringsåtgärden i lika stor utsträckning på ökade skatteinkomster (särskilt inkomst- och förmögenhetsskatter) och minskade utgifter (bland annat för mellanliggande förbrukning, löner och kollektiva avgifter och sociala transfereringar in natura). I det kompletterade programmet uppskattas den offentliga skulden år 2008 till 89,6 % av BNP, jämfört med 84 % av BNP 2007, där ökningen till stor del är en följd av en betydande stock-/flödesjustering som härrör från räddningsinsatserna till förmån för bankerna (6 % av BNP). Enligt det kompletterade programmet väntas skuldkvoten öka ytterligare till omkring 104 % 2011 och därefter gradvis stabiliseras. Detta är betydligt högre än i uppdateringen från april (främst till följd av högre underskott). I sin höstprognos 2009 räknar kommissionen med en jämförbar ökning av skuldkvoten.

| (6) | Målen för de offentliga finanserna är på det hela taget förknippade med vissa nedåtrisker, främst från och med 2011. Det makroekonomiska läget är för det första osäkert och det kan därför inte uteslutas att utfallet 2011 och 2012 blir sämre än vad som förutses i det kompletterade programmet. För det andra är de konsolideringsåtgärder för att backa upp målen som nämns i det kompletterade programmet inte tillräckligt specificerade. På grundval av budgetförslagen från regeringarna på federal och regional nivå, som godkändes efter det att det kompletterade programmet hade lämnats in, förefaller de korrigerande åtgärderna 2010 att överstiga de 0,5 % av BNP som anges i kompletteringen eftersom de tillräckligt noga specificerade åtgärderna redan uppgår till omkring 0,75 % av BNP, medan det för de senare åren endast finns begränsad information om vilka slags åtgärder som planeras. Slutligen ställde regeringen omfattande garantier till banksektorn som, om de tas i anspråk, skulle kunna spä på framtida underskott och skuldsättning, även om en del av det offentliga stödet till finanssektorn också skulle kunna återvinnas i framtiden. Det kan å andra sidan inte uteslutas att skatteintäkterna, som en spegelbild av det kraftigare än väntade bortfallet av skatteintäkter under 2009, kan komma att öka mer än vad normala elasticitetsberäkningar tyder på. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna kan skuldkvoten också komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i det kompletterade programmet. |
| --- | --- |

(6)

Målen för de offentliga finanserna är på det hela taget förknippade med vissa nedåtrisker, främst från och med 2011. Det makroekonomiska läget är för det första osäkert och det kan därför inte uteslutas att utfallet 2011 och 2012 blir sämre än vad som förutses i det kompletterade programmet. För det andra är de konsolideringsåtgärder för att backa upp målen som nämns i det kompletterade programmet inte tillräckligt specificerade. På grundval av budgetförslagen från regeringarna på federal och regional nivå, som godkändes efter det att det kompletterade programmet hade lämnats in, förefaller de korrigerande åtgärderna 2010 att överstiga de 0,5 % av BNP som anges i kompletteringen eftersom de tillräckligt noga specificerade åtgärderna redan uppgår till omkring 0,75 % av BNP, medan det för de senare åren endast finns begränsad information om vilka slags åtgärder som planeras. Slutligen ställde regeringen omfattande garantier till banksektorn som, om de tas i anspråk, skulle kunna spä på framtida underskott och skuldsättning, även om en del av det offentliga stödet till finanssektorn också skulle kunna återvinnas i framtiden. Det kan å andra sidan inte uteslutas att skatteintäkterna, som en spegelbild av det kraftigare än väntade bortfallet av skatteintäkter under 2009, kan komma att öka mer än vad normala elasticitetsberäkningar tyder på. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna kan skuldkvoten också komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i det kompletterade programmet.

| (7) | Den finanspolitiska inriktningen, mätt som det kompletterade programmets omräknade förändring av det strukturella saldot med beaktande av de ovan nämnda riskerna, är expansiv under 2009, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, och i stort sett neutral under resten av programperioden. Mot bakgrund av riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, inklusive den mycket höga offentliga skulden som för övrigt inte minskar i tillräcklig takt mot referensvärdet under programperioden, och betydande ansvarsförbindelser som sammanhänger med åtgärderna för att stabilisera det finansiella systemet, bör konsolideringsstrategin avsevärt förstärkas från och med 2011. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiska inriktningen, mätt som det kompletterade programmets omräknade förändring av det strukturella saldot med beaktande av de ovan nämnda riskerna, är expansiv under 2009, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, och i stort sett neutral under resten av programperioden. Mot bakgrund av riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, inklusive den mycket höga offentliga skulden som för övrigt inte minskar i tillräcklig takt mot referensvärdet under programperioden, och betydande ansvarsförbindelser som sammanhänger med åtgärderna för att stabilisera det finansiella systemet, bör konsolideringsstrategin avsevärt förstärkas från och med 2011.

| (8) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har det kompletterade programmet förbättrat efterlevnaden av uppförandekodens krav, även om vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter fortfarande saknas (6). |
| --- | --- |

(8)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har det kompletterade programmet förbättrat efterlevnaden av uppförandekodens krav, även om vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter fortfarande saknas (6).

Sammantaget är slutsatsen att den expansiva finanspolitiska inriktningen under 2009 är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. I förening med de automatiska stabilisatorerna kommer de diskretionära stödåtgärderna att spä på det nominella underskottet till närmare 6 % av BNP. Den offentliga bruttoskuldkvoten i förhållande till BNP, som steg under 2008 till följd av åtgärderna för att stabilisera det finansiella systemet, kommer under 2012 att fortsätta att stiga till 104 %. Detta följer på den imponerande minskningen från 134 % år 1993 till 84 % år 2007, på grund av att man lyckats nå budgetbalans. Konsolideringsstrategin i det kompletterade programmet syftar till att gradvis minska det nominella underskottet till 4,4 % år 2012, varefter det ytterligare skulle minska till 2,8 % av BNP år 2013 och man skulle nå budgetbalans 2015. Generellt sett finns nedåtrisker förknippade med denna skisserade utveckling från och med 2011, som sammanhänger med att de underliggande åtgärderna inte är tillräckligt specificerade och de något optimistiska makroekonomiska antagandena. Mot bakgrund av skulddynamiken och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, bör den planerade konsolideringen väsentligt skärpas från och med 2011 så att man entydigt får ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och utöver de uppmaningar som rådet tidigare riktat i sitt yttrande av den 7 juli 2009 om att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och långsiktiga hållbarhet, uppmanas Belgien också att under 2010 uppnå de konsolideringsåtgärder som planerats i 2010 års budgetförslag samt att från och med 2011 betydligt öka anpassningsinsatserna så att underskottet entydigt nedbringas under referensvärdet 3 % av BNP.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring I %) | SP september 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM hösten 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | i.u. |
| SP april 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| HIKP-inflation
  (%) | SP september 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM hösten 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | i.u. |
| SP april 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Produktionsgap (7)

  (% av potentiell BNP) | SP september 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM hösten 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | i.u. |
| SP april 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (% av BNP) | SP september 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | i.u. |
| KOM hösten 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | i.u. |
| SP april 2009 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentliga inkomster
  (% av BNP) | SP september 2009 | i.u. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM hösten 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | i.u. |
| SP april 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (% av BNP) | SP september 2009 | i.u. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM hösten 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | i.u. |
| SP april 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP september 2009 | i.u. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM hösten 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | i.u. |
| SP april 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP september 2009 | i.u. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM hösten 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | i.u. |
| SP april 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Konjunkturrensat saldo (8)

  (% av BNP) | SP september 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM hösten 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | i.u. |
| SP april 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturellt saldo (9)

  (% av BNP) | SP september 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM hösten 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | i.u. |
| SP april 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | SP september 2009 | i.u. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM hösten 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | i.u. |
| SP april 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Kompletteringen från september 2009 av det uppdaterade stabilitetsprogrammet (SP) från april 2009, kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring I %)

SP september 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM hösten 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

i.u.

SP april 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

HIKP-inflation

(%)

SP september 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM hösten 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

i.u.

SP april 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Produktionsgap (7)

(% av potentiell BNP)

SP september 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM hösten 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

i.u.

SP april 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(% av BNP)

SP september 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

i.u.

KOM hösten 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

i.u.

SP april 2009

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentliga inkomster

(% av BNP)

SP september 2009

i.u.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM hösten 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

i.u.

SP april 2009

48,1

48,6

48,2

i.u.

i.u.

i.u.

Offentliga utgifter

(% av BNP)

SP september 2009

i.u.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM hösten 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

i.u.

SP april 2009

48,3

49,8

51,6

i.u.

i.u.

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP september 2009

i.u.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM hösten 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

i.u.

SP april 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primärt saldo

(% av BNP)

SP september 2009

i.u.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM hösten 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

i.u.

SP april 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Konjunkturrensat saldo (8)

(% av BNP)

SP september 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM hösten 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

i.u.

SP april 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturellt saldo (9)

(% av BNP)

SP september 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM hösten 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

i.u.

SP april 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

SP september 2009

i.u.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM hösten 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

i.u.

SP april 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Kompletteringen från september 2009 av det uppdaterade stabilitetsprogrammet (SP) från april 2009, kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EUT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det uppdaterade stabilitetsprogrammet från april 2009 omfattar perioden 2008–2013.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos 2009.

(4)  EG-domstolen fastslog för det första att bolagsskatt måste återbetalas eftersom avdragsreglerna för erhållna belgiska utdelningar inte var förenliga med rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater. För det andra fastslog den belgiska författningsdomstolen att felaktigt uppburna inkomstskatter skulle återbetalas till arbetslösa samboende och gifta för att säkerställa likvärdig behandling.

(5)  I programmet anges de nominella underskotten för åren 2013–2015 (2,8 % av BNP 2013, 1,3 % av BNP 2014 och 0 % av BNP 2015) men det innehåller inga ytterligare specifikationer eller något makroekonomiskt scenario för att underbygga dessa målsättningar.

(6)  Särskilt saknas tabellen över konjunkturutvecklingen.

(7)  Det kompletterade programmets produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i detta.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % respektive 1,2 % under perioden 2007-2011.

(9)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder är 0 under hela perioden enligt det kompletterade programmet. Enligt kommissionens höstprognos 2009 är engångsåtgärderna underskottsminskande både 2008 och 2010 (0,1 % av BNP) och underskottsökande 2009 (0,5 % av BNP).

Källa:

Kompletteringen från september 2009 av det uppdaterade stabilitetsprogrammet (SP) från april 2009, kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

Europeiska datatillsynsmannen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/6

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU och det åtföljande förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt

2010/C 47/02

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41, och

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 som datatillsynsmannen den 11 februari 2009 mottog från Europeiska kommissionen.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 16 december 2008 antog kommissionen ett meddelande där man fastställde en handlingsplan för införande av intelligenta transportsystem i EU (nedan kallad meddelandet) (1). Meddelandet åtföljs av ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt (nedan kallat förslaget) (2). Kommissionen översände meddelandet och det åtföljande förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

Den 16 december 2008 antog kommissionen ett meddelande där man fastställde en handlingsplan för införande av intelligenta transportsystem i EU (nedan kallad meddelandet) (1). Meddelandet åtföljs av ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt (nedan kallat förslaget) (2). Kommissionen översände meddelandet och det åtföljande förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (3).

| 2. | Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls och rekommenderar att det hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget, på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

2.

Datatillsynsmannen välkomnar att samråd hålls och rekommenderar att det hänvisas till detta samråd i skälen till förslaget, på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

I.1   Kommissionens meddelande om en handlingsplan för införande av intelligenta transportsystem i EU

| 3. | Intelligenta transportsystem (ITS) är avancerade tillämpningar för användning av informations- och kommunikationsteknik som finns inbyggd i olika transportsätt för samverkan dem emellan. På vägtransportområdet kommer ITS att tillhandahålla innovativa tjänster vad gäller transportsätt och trafikledning för olika användare, t.ex. resenärer, infrastrukturanvändare och infrastrukturoperatörer, vagnparksansvariga och larmtjänstoperatörer. |
| --- | --- |

3.

Intelligenta transportsystem (ITS) är avancerade tillämpningar för användning av informations- och kommunikationsteknik som finns inbyggd i olika transportsätt för samverkan dem emellan. På vägtransportområdet kommer ITS att tillhandahålla innovativa tjänster vad gäller transportsätt och trafikledning för olika användare, t.ex. resenärer, infrastrukturanvändare och infrastrukturoperatörer, vagnparksansvariga och larmtjänstoperatörer.

| 4. | Efter en inventering av det ökande införandet av ITS i olika transportsätt i Europeiska unionen (4) har kommissionen antagit en handlingsplan för att påskynda införandet och användandet av ITS-tillämpningar och ITS-tjänster på vägtransportområdet. Handlingsplanen syftar också till att säkerställa samverkan med andra transportsätt, vilket kommer att underlätta tillhandahållandet av multimodala tjänster. Ett konsekvent införande av ITS i EU kommer att gagna olika gemenskapsmål, bl.a. transporteffektivitet, hållbarhet och säkerhet, och främja EU:s inre marknad och konkurrenskraft. Med tanke på de många olika målen för ITS-införandet föreslås i meddelandet sex prioriterade åtgärdsområden för perioden 2009–2014. För genomförandet av planen föreslår kommissionen att det på EU-nivå fastställs en rättslig ram i form av ett direktiv, där ett antal åtgärder på utvalda prioriterade områden fastställs. |
| --- | --- |

4.

Efter en inventering av det ökande införandet av ITS i olika transportsätt i Europeiska unionen (4) har kommissionen antagit en handlingsplan för att påskynda införandet och användandet av ITS-tillämpningar och ITS-tjänster på vägtransportområdet. Handlingsplanen syftar också till att säkerställa samverkan med andra transportsätt, vilket kommer att underlätta tillhandahållandet av multimodala tjänster. Ett konsekvent införande av ITS i EU kommer att gagna olika gemenskapsmål, bl.a. transporteffektivitet, hållbarhet och säkerhet, och främja EU:s inre marknad och konkurrenskraft. Med tanke på de många olika målen för ITS-införandet föreslås i meddelandet sex prioriterade åtgärdsområden för perioden 2009–2014. För genomförandet av planen föreslår kommissionen att det på EU-nivå fastställs en rättslig ram i form av ett direktiv, där ett antal åtgärder på utvalda prioriterade områden fastställs.

I.2   Förslag till direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt

| 5. | I förslaget föreskrivs en ram för det transnationella införandet av ITS-tillämpningar i syfte att underlätta tillhandahållandet av harmoniserade gränsöverskridande tjänster, framför allt för trafik- och reseinformation och trafikledning. Enligt förslaget ska medlemsstaterna vidta flera tekniska åtgärder för att underlätta utbyte av uppgifter mellan användare, myndigheter, berörda intressenter och leverantörer av ITS-tjänster samt för att integrera säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system i fordon och väginfrastrukturer. Tekniska specifikationer för ITS-tillämpningar och system på fyra av de prioriterade områdena (5) i handlingsplanen kommer att fastställas genom ett kommittéförfarande (6), och de centrala aspekterna för dessa anges i bilaga II. Det framgår emellertid inte tydligt för vilka särskilda ändamål ITS kommer att användas på dessa områden. Dessutom kan införandet av ITS utvidgas till många fler områden än de fyra som ursprungligen valts ut för utvecklingen av harmoniserade tekniska specifikationer. Förslaget gäller huvudsakligen införandet av framtida tillämpningar och tjänster på ITS-området, men det ska också, där så är möjligt, omfatta teknik på detta område som redan finns eller är under utveckling (såsom eCall, eToll etc.). |
| --- | --- |

5.

I förslaget föreskrivs en ram för det transnationella införandet av ITS-tillämpningar i syfte att underlätta tillhandahållandet av harmoniserade gränsöverskridande tjänster, framför allt för trafik- och reseinformation och trafikledning. Enligt förslaget ska medlemsstaterna vidta flera tekniska åtgärder för att underlätta utbyte av uppgifter mellan användare, myndigheter, berörda intressenter och leverantörer av ITS-tjänster samt för att integrera säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system i fordon och väginfrastrukturer. Tekniska specifikationer för ITS-tillämpningar och system på fyra av de prioriterade områdena (5) i handlingsplanen kommer att fastställas genom ett kommittéförfarande (6), och de centrala aspekterna för dessa anges i bilaga II. Det framgår emellertid inte tydligt för vilka särskilda ändamål ITS kommer att användas på dessa områden. Dessutom kan införandet av ITS utvidgas till många fler områden än de fyra som ursprungligen valts ut för utvecklingen av harmoniserade tekniska specifikationer. Förslaget gäller huvudsakligen införandet av framtida tillämpningar och tjänster på ITS-området, men det ska också, där så är möjligt, omfatta teknik på detta område som redan finns eller är under utveckling (såsom eCall, eToll etc.).

| 6. | Förslaget översändes till Europaparlamentet, som antog sin ståndpunkt vid första behandlingen (7) den 23 april 2009. Efter en begäran om samråd från rådet den 29 januari 2009 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande om förslaget den 13 maj 2009 (8). |
| --- | --- |

6.

Förslaget översändes till Europaparlamentet, som antog sin ståndpunkt vid första behandlingen (7) den 23 april 2009. Efter en begäran om samråd från rådet den 29 januari 2009 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande om förslaget den 13 maj 2009 (8).

I.3   Yttrandets huvudsakliga inriktning

| 7. | Datatillsynsmannen välkomnar samrådet om den plan för införande av ITS som kommissionen lagt fram. Detta är inte första gången som datatillsynsmannen behandlar frågorna i ITS-handlingsplanen. Datatillsynsmannen yttrade sig över kommissionens förslag om att underlätta gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser (9) och bidrog till arbetet i artikel 29-gruppen med ett arbetsdokument om eCall (10). |
| --- | --- |

7.

Datatillsynsmannen välkomnar samrådet om den plan för införande av ITS som kommissionen lagt fram. Detta är inte första gången som datatillsynsmannen behandlar frågorna i ITS-handlingsplanen. Datatillsynsmannen yttrade sig över kommissionens förslag om att underlätta gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser (9) och bidrog till arbetet i artikel 29-gruppen med ett arbetsdokument om eCall (10).

| 8. | Grunden för intelligenta transportsystem är insamling, behandling och utbyte av många olika uppgifter, från offentliga och privata källor. Detta är därför ett dataintensivt område. Införandet av ITS kommer i stor utsträckning att bygga på teknik för geolokalisering, t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och kontaktlös teknik såsom radiofrekvensidentifiering, som kommer att göra det enklare att tillhandahålla en mängd olika offentliga och/eller kommersiella platsbaserade tjänster (t.ex. trafikinformation i realtid, e-transport, eCall, eToll, parkeringsbokning etc.). Vissa av de uppgifter som kommer att behandlas i ITS har sammanställts – t.ex. uppgifter om trafik, olyckor och olika möjligheter – och avser inte enskilda individer, medan andra uppgifter avser identifierade eller identifierbara enskilda individer och uppfyller därför villkoren för personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

8.

Grunden för intelligenta transportsystem är insamling, behandling och utbyte av många olika uppgifter, från offentliga och privata källor. Detta är därför ett dataintensivt område. Införandet av ITS kommer i stor utsträckning att bygga på teknik för geolokalisering, t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och kontaktlös teknik såsom radiofrekvensidentifiering, som kommer att göra det enklare att tillhandahålla en mängd olika offentliga och/eller kommersiella platsbaserade tjänster (t.ex. trafikinformation i realtid, e-transport, eCall, eToll, parkeringsbokning etc.). Vissa av de uppgifter som kommer att behandlas i ITS har sammanställts – t.ex. uppgifter om trafik, olyckor och olika möjligheter – och avser inte enskilda individer, medan andra uppgifter avser identifierade eller identifierbara enskilda individer och uppfyller därför villkoren för personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG.

| 9. | Europeiska datatillsynsmannen anser att det är av avgörande betydelse att de åtgärder som planeras för införande av intelligenta transportsystem är förenliga med den befintliga lagstiftning som anges i förslaget, särskilt direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter (11) och direktiv 2002/58/EG om integritet och elektronisk kommunikation (12). |
| --- | --- |

9.

Europeiska datatillsynsmannen anser att det är av avgörande betydelse att de åtgärder som planeras för införande av intelligenta transportsystem är förenliga med den befintliga lagstiftning som anges i förslaget, särskilt direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter (11) och direktiv 2002/58/EG om integritet och elektronisk kommunikation (12).

| 10. | Olösta frågor om integritet och skydd av uppgifter är enligt kommissionen ett av de största hindren för att främja intelligenta transportsystem. Dessa frågor kommer att tas upp på följande sätt i detta yttrande:






  — | I kapitel II görs en analys av den rättsliga ram som kommissionen föreslår för införandet av intelligenta transportsystem, utifrån ett uppgiftsskyddsperspektiv. |
| --- | --- | --- |

10.

Olösta frågor om integritet och skydd av uppgifter är enligt kommissionen ett av de största hindren för att främja intelligenta transportsystem. Dessa frågor kommer att tas upp på följande sätt i detta yttrande:

—

I kapitel II görs en analys av den rättsliga ram som kommissionen föreslår för införandet av intelligenta transportsystem, utifrån ett uppgiftsskyddsperspektiv.

| — | I kapitel III belyses de frågor om uppgiftsskydd som måste behandlas för att intelligenta transportsystem ska kunna införas på ett riktigt sätt.






  — | o I ett första avsnitt betonas i yttrandet behovet av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) i utvecklingen av ITS samt de viktiga frågor som måste tas upp vid utformningen av ITS-tillämpningar och system för behandling av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

—

I kapitel III belyses de frågor om uppgiftsskydd som måste behandlas för att intelligenta transportsystem ska kunna införas på ett riktigt sätt.

—

o I ett första avsnitt betonas i yttrandet behovet av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) i utvecklingen av ITS samt de viktiga frågor som måste tas upp vid utformningen av ITS-tillämpningar och system för behandling av uppgifter.

| — | o Det andra avsnittet fokuserar på några av de överväganden avseende integritet som måste göras när det gäller tillhandahållande av ITS-tjänster. |
| --- | --- |

—

o Det andra avsnittet fokuserar på några av de överväganden avseende integritet som måste göras när det gäller tillhandahållande av ITS-tjänster.

II.   ANALYS AV DEN RÄTTSLIGA RAM SOM FÖRESLÅS FÖR INFÖRANDET AV ITS

| 11. | Kommissionens förslag till direktiv innehåller två bestämmelser (skäl 9 och artikel 6) om personlig integritet, säkerhet och återanvändning av information. I artikel 6.1 i kommissionens förslag krävs att tillämpningen av ITS sker i enlighet med reglerna för skydd av personuppgifter i bl.a. direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG. I artikel 6.2 i kommissionens förslag anges konkreta säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter. Där föreskrivs det att ”medlemsstaterna särskilt ska se till att ITS-data och register skyddas mot missbruk, inklusive olaglig åtkomst, ändring eller förlust”. Slutligen anges i artikel 6.3 i kommissionens förslag att ”direktiv 2003/98/EG ska tillämpas”. |
| --- | --- |

11.

Kommissionens förslag till direktiv innehåller två bestämmelser (skäl 9 och artikel 6) om personlig integritet, säkerhet och återanvändning av information. I artikel 6.1 i kommissionens förslag krävs att tillämpningen av ITS sker i enlighet med reglerna för skydd av personuppgifter i bl.a. direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG. I artikel 6.2 i kommissionens förslag anges konkreta säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter. Där föreskrivs det att ”medlemsstaterna särskilt ska se till att ITS-data och register skyddas mot missbruk, inklusive olaglig åtkomst, ändring eller förlust”. Slutligen anges i artikel 6.3 i kommissionens förslag att ”direktiv 2003/98/EG ska tillämpas”.

| 12. | Europaparlamentet föreslog vid första behandlingen ändringar av artikel 6. Framför allt har tre nya punkter lagts till i artikel 6.1, som gäller användande av anonyma uppgifter då detta är möjligt, behandling av känsliga uppgifter endast efter informerat medgivande från den registrerade, och säkerställande av att personuppgifter ”endast behandlas i de fall då detta är nödvändigt för användandet av ITS-tillämpningar och/eller tjänster”. Dessutom har artikel 6.2 ändrats genom tillägget att ITS-data och register ”inte får användas för andra ändamål än de som nämns i detta direktiv”. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föreslog vid första behandlingen ändringar av artikel 6. Framför allt har tre nya punkter lagts till i artikel 6.1, som gäller användande av anonyma uppgifter då detta är möjligt, behandling av känsliga uppgifter endast efter informerat medgivande från den registrerade, och säkerställande av att personuppgifter ”endast behandlas i de fall då detta är nödvändigt för användandet av ITS-tillämpningar och/eller tjänster”. Dessutom har artikel 6.2 ändrats genom tillägget att ITS-data och register ”inte får användas för andra ändamål än de som nämns i detta direktiv”.

| 13. | Datatillsynsmannen hälsar med tillfredsställelse att uppgiftsskyddet har beaktats vid utarbetandet av förslaget och att det förs fram som ett allmänt villkor för att intelligenta transportsystem ska kunna införas på ett riktigt sätt i EU. Datatillsynsmannen är medveten om behovet av en sammanhållen harmonisering av processer för uppgiftshantering på EU-nivå för att säkerställa att ITS-tillämpningar och ITS-tjänster fungerar i hela Europa. |
| --- | --- |

13.

Datatillsynsmannen hälsar med tillfredsställelse att uppgiftsskyddet har beaktats vid utarbetandet av förslaget och att det förs fram som ett allmänt villkor för att intelligenta transportsystem ska kunna införas på ett riktigt sätt i EU. Datatillsynsmannen är medveten om behovet av en sammanhållen harmonisering av processer för uppgiftshantering på EU-nivå för att säkerställa att ITS-tillämpningar och ITS-tjänster fungerar i hela Europa.

| 14. | Datatillsynsmannen noterar dock att den föreslagna rättsliga ramen är alltför vid och allmän för att på ett tillfredsställande sätt bemöta farhågorna i samband med integritet och uppgiftsskydd vid införande av intelligenta transportsystem i medlemsstaterna. Det framgår inte när användandet av ITS-tjänster kommer att leda till insamling och behandling av personuppgifter, för vilka särskilda syften behandling av uppgifter sker eller vilken rättslig grund som motiverar sådan behandling. Vidare innebär användandet av lokaliseringsteknik i samband med ITS en risk för att tjänster utvecklas som inkräktar på privatlivet om de medför insamling och behandling av personuppgifter. I förslaget anges inte heller tydligt vilka roller och vilket ansvar som de olika operatörerna vid införandet av ITS har, och det är följaktligen svårt att veta vilka operatörer som kommer att vara registeransvariga och därmed ansvariga (13) för att skyldigheterna i fråga om uppgiftsskydd uppfylls. ITS-operatörer kommer att ställas inför betydande problem om inte alla dessa frågor klargörs i lagstiftningen, eftersom det är de som i slutändan kommer att ha ansvaret för att tillämpa åtgärderna i det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

14.

Datatillsynsmannen noterar dock att den föreslagna rättsliga ramen är alltför vid och allmän för att på ett tillfredsställande sätt bemöta farhågorna i samband med integritet och uppgiftsskydd vid införande av intelligenta transportsystem i medlemsstaterna. Det framgår inte när användandet av ITS-tjänster kommer att leda till insamling och behandling av personuppgifter, för vilka särskilda syften behandling av uppgifter sker eller vilken rättslig grund som motiverar sådan behandling. Vidare innebär användandet av lokaliseringsteknik i samband med ITS en risk för att tjänster utvecklas som inkräktar på privatlivet om de medför insamling och behandling av personuppgifter. I förslaget anges inte heller tydligt vilka roller och vilket ansvar som de olika operatörerna vid införandet av ITS har, och det är följaktligen svårt att veta vilka operatörer som kommer att vara registeransvariga och därmed ansvariga (13) för att skyldigheterna i fråga om uppgiftsskydd uppfylls. ITS-operatörer kommer att ställas inför betydande problem om inte alla dessa frågor klargörs i lagstiftningen, eftersom det är de som i slutändan kommer att ha ansvaret för att tillämpa åtgärderna i det föreslagna direktivet.

| 15. | Det finns därför en risk för att bristen på tydlighet i den föreslagna rättsliga ramen kommer att skapa skiljaktigheter vid införandet av ITS i Europa och att detta i stället för att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna kommer att leda till en stor osäkerhet, splittring och bristande överensstämmelse, på grund av olika nivåer av uppgiftsskydd i Europa. Detta kan också leda till bristande efterlevnad av grundläggande åtgärder för uppgiftsskydd. Datatillsynsmannen betonar behovet av ytterligare harmonisering i dessa frågor på EU-nivå. Datatillsynsmannen föreslår därför förändringar av den föreslagna rättsliga ramen ur uppgiftsskyddssynpunkt. Datatillsynsmannen rekommenderar starkt att parlamentet och rådet i förslaget inför de föreslagna förändringarna och, där så är möjligt, ytterligare bestämmelser för att förtydliga olösta frågor (t.ex. definitioner av och ansvar för ITS-operatörer, utveckling av harmoniserade avtal för tillhandahållande av ITS-tjänster etc.). Vidare betonar datatillsynsmannen att medlemsstaterna också kommer att vara ansvariga för att genomföra direktivet på ett riktigt sätt, så att operatörer kan utveckla system och tjänster med en lämplig nivå av uppgiftsskydd i hela Europa. |
| --- | --- |

15.

Det finns därför en risk för att bristen på tydlighet i den föreslagna rättsliga ramen kommer att skapa skiljaktigheter vid införandet av ITS i Europa och att detta i stället för att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna kommer att leda till en stor osäkerhet, splittring och bristande överensstämmelse, på grund av olika nivåer av uppgiftsskydd i Europa. Detta kan också leda till bristande efterlevnad av grundläggande åtgärder för uppgiftsskydd. Datatillsynsmannen betonar behovet av ytterligare harmonisering i dessa frågor på EU-nivå. Datatillsynsmannen föreslår därför förändringar av den föreslagna rättsliga ramen ur uppgiftsskyddssynpunkt. Datatillsynsmannen rekommenderar starkt att parlamentet och rådet i förslaget inför de föreslagna förändringarna och, där så är möjligt, ytterligare bestämmelser för att förtydliga olösta frågor (t.ex. definitioner av och ansvar för ITS-operatörer, utveckling av harmoniserade avtal för tillhandahållande av ITS-tjänster etc.). Vidare betonar datatillsynsmannen att medlemsstaterna också kommer att vara ansvariga för att genomföra direktivet på ett riktigt sätt, så att operatörer kan utveckla system och tjänster med en lämplig nivå av uppgiftsskydd i hela Europa.

II.1   Behandling av uppgifter måste bygga på en lämplig rättslig grund

| 16. | Det framgår inte tydligt när behandling av personuppgifter börjar då ITS-utrustningen redan finns integrerad i ett fordon och på vilka rättsliga grunder som behandlingen sker. Operatörerna kan åberopa olika rättsliga grunder för behandlingen av uppgifter, bl.a. otvetydigt samtycke från användare eller ett avtal eller en rättslig förpliktelse som den registeransvarige ska fullgöra. Det finns ett behov av att harmonisera den rättsliga grunden för behandlingen av uppgifter i ITS för att säkerställa att systemen fungerar i hela Europa och att användare inte blir lidande av att man behandlar uppgifter olika i olika EU-länder. |
| --- | --- |

16.

Det framgår inte tydligt när behandling av personuppgifter börjar då ITS-utrustningen redan finns integrerad i ett fordon och på vilka rättsliga grunder som behandlingen sker. Operatörerna kan åberopa olika rättsliga grunder för behandlingen av uppgifter, bl.a. otvetydigt samtycke från användare eller ett avtal eller en rättslig förpliktelse som den registeransvarige ska fullgöra. Det finns ett behov av att harmonisera den rättsliga grunden för behandlingen av uppgifter i ITS för att säkerställa att systemen fungerar i hela Europa och att användare inte blir lidande av att man behandlar uppgifter olika i olika EU-länder.

| 17. | I ett antal fall kommer ITS-system att som standard integreras i fordon. Så är det bland annat med säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system, som enligt förslaget måste finnas inbyggda i fordon. I förslaget definieras dock inte ”säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system”, och det bör därför förtydligas vilka särskilda ITS-tillämpningar och system som måste finnas inbyggda i fordon. Vidare bör det framgå huruvida aktivering och användning av anordningen kommer att vara frivillig eller obligatorisk för användare. Obligatorisk uppgiftsbehandling bör endast ske för särskilda ändamål med hänsyn till tvingande skäl (t.ex. spårning av gods vid godshantering) och med lämpliga skyddsåtgärder vid behandlingen av uppgifter som rör enskilda individer. Om användningen av ITS sker på frivillig grund bör lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att användarna ska anses ha samtyckt underförstått till att använda systemet enbart på grund av att det finns i fordonet. |
| --- | --- |

17.

I ett antal fall kommer ITS-system att som standard integreras i fordon. Så är det bland annat med säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system, som enligt förslaget måste finnas inbyggda i fordon. I förslaget definieras dock inte ”säkerhets- och skyddsrelaterade ITS-system”, och det bör därför förtydligas vilka särskilda ITS-tillämpningar och system som måste finnas inbyggda i fordon. Vidare bör det framgå huruvida aktivering och användning av anordningen kommer att vara frivillig eller obligatorisk för användare. Obligatorisk uppgiftsbehandling bör endast ske för särskilda ändamål med hänsyn till tvingande skäl (t.ex. spårning av gods vid godshantering) och med lämpliga skyddsåtgärder vid behandlingen av uppgifter som rör enskilda individer. Om användningen av ITS sker på frivillig grund bör lämpliga skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att användarna ska anses ha samtyckt underförstått till att använda systemet enbart på grund av att det finns i fordonet.

| 18. | Datatillsynsmannen förordar att ITS-tjänster tillhandahålls på frivillig basis. Detta innebär att användarna måste kunna välja fritt om de samtycker till att använda systemet och till de särskilda ändamål som det kommer att användas för. Då den tjänst som tillhandahålls bygger på lokaliseringsuppgifter måste användaren få lämplig information (i enlighet med framför allt artikel 9 i direktiv 2002/58/EG) och kunna dra tillbaka sitt samtycke. Rent konkret krävs för detta att det införs ett enkelt sätt att avaktivera anordningen och/eller funktionen (14), utan några tekniska eller ekonomiska följder, när användaren inte längre samtycker till användningen av systemet och/eller en särskild funktion. Ytterligare skyddsåtgärder bör vidtas så att användare inte diskrimineras när de vägrar att använda en tjänst. |
| --- | --- |

18.

Datatillsynsmannen förordar att ITS-tjänster tillhandahålls på frivillig basis. Detta innebär att användarna måste kunna välja fritt om de samtycker till att använda systemet och till de särskilda ändamål som det kommer att användas för. Då den tjänst som tillhandahålls bygger på lokaliseringsuppgifter måste användaren få lämplig information (i enlighet med framför allt artikel 9 i direktiv 2002/58/EG) och kunna dra tillbaka sitt samtycke. Rent konkret krävs för detta att det införs ett enkelt sätt att avaktivera anordningen och/eller funktionen (14), utan några tekniska eller ekonomiska följder, när användaren inte längre samtycker till användningen av systemet och/eller en särskild funktion. Ytterligare skyddsåtgärder bör vidtas så att användare inte diskrimineras när de vägrar att använda en tjänst.

| 19. | I fall då viss behandling är obligatorisk medan annan behandling kräver användarens samtycke måste insyn garanteras i fråga om de olika typer av uppgiftsbehandling som sker, genom lämplig information till användarna om omfattningen av varje specifik behandling och huruvida den är obligatorisk och/eller frivillig. Dessutom kommer lämpliga säkerhetsåtgärder att krävas så att uppgifter inte samlas in eller behandlas utöver vad som är lagstadgat och/eller föremål för samtycke. |
| --- | --- |

19.

I fall då viss behandling är obligatorisk medan annan behandling kräver användarens samtycke måste insyn garanteras i fråga om de olika typer av uppgiftsbehandling som sker, genom lämplig information till användarna om omfattningen av varje specifik behandling och huruvida den är obligatorisk och/eller frivillig. Dessutom kommer lämpliga säkerhetsåtgärder att krävas så att uppgifter inte samlas in eller behandlas utöver vad som är lagstadgat och/eller föremål för samtycke.

| 20. | Med tanke på de transnationella effekterna av ITS-tjänster rekommenderar datatillsynsmannen också att alleuropeiska standardkontrakt utarbetas för att säkerställa att tjänster som tillhandahålls via ITS erbjuder samma uppgiftsskydd i hela Europa, särskilt att informationen till användarna är tillräckligt tydlig i fråga om vilka särskilda funktioner som används samt effekterna för uppgiftsskyddet av användandet av särskild teknik och hur användarna kan utöva sina rättigheter. När nya funktioner läggs till bör ytterligare åtgärder vidtas av tjänsteleverantörerna för att ge användarna tydlig och specifik information om dessa tilläggsfunktioner och för att vid behov erhålla användarnas samtycke till att dessa nya funktioner används. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på de transnationella effekterna av ITS-tjänster rekommenderar datatillsynsmannen också att alleuropeiska standardkontrakt utarbetas för att säkerställa att tjänster som tillhandahålls via ITS erbjuder samma uppgiftsskydd i hela Europa, särskilt att informationen till användarna är tillräckligt tydlig i fråga om vilka särskilda funktioner som används samt effekterna för uppgiftsskyddet av användandet av särskild teknik och hur användarna kan utöva sina rättigheter. När nya funktioner läggs till bör ytterligare åtgärder vidtas av tjänsteleverantörerna för att ge användarna tydlig och specifik information om dessa tilläggsfunktioner och för att vid behov erhålla användarnas samtycke till att dessa nya funktioner används.

II.2   Syftet med och formerna för behandling av uppgifterna måste preciseras ytterligare

| 21. | Datatillsynsmannen noterar att det inte preciseras i förslaget för vilka särskilda tjänster och ändamål som ITS-tillämpningar kan användas, vilket följaktligen lämnas öppet. Detta möjliggör i praktiken flexibilitet, men det innebär att olösta frågor om integritet och uppgiftsskydd – enligt kommissionen ett av de största hindren för att främja intelligenta transportsystem (se punkt 10) – inte löses och kan hindra att de föreslagna åtgärderna genomförs på ett välavvägt sätt. |
| --- | --- |

21.

Datatillsynsmannen noterar att det inte preciseras i förslaget för vilka särskilda tjänster och ändamål som ITS-tillämpningar kan användas, vilket följaktligen lämnas öppet. Detta möjliggör i praktiken flexibilitet, men det innebär att olösta frågor om integritet och uppgiftsskydd – enligt kommissionen ett av de största hindren för att främja intelligenta transportsystem (se punkt 10) – inte löses och kan hindra att de föreslagna åtgärderna genomförs på ett välavvägt sätt.

| 22. | Datatillsynsmannen betonar vikten av att behandlingen av uppgifter för tillhandahållande av särskilda ITS-tjänster sker i enlighet med en lämplig rättslig grund och dessutom för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål, samt att den planerade behandlingen är proportionerlig till och nödvändig för dessa ändamål (artikel 6 i direktiv 95/46/EG). Man bör därför överväga om det finns behov av ytterligare lagstiftning på EU-nivå om särskild användning av ITS för att skapa en harmoniserad och ändamålsenlig rättslig grund för behandling av uppgifter samt för att undvika skillnader mellan medlemsstaterna vid införandet av ITS-tjänster. |
| --- | --- |

22.

Datatillsynsmannen betonar vikten av att behandlingen av uppgifter för tillhandahållande av särskilda ITS-tjänster sker i enlighet med en lämplig rättslig grund och dessutom för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål, samt att den planerade behandlingen är proportionerlig till och nödvändig för dessa ändamål (artikel 6 i direktiv 95/46/EG). Man bör därför överväga om det finns behov av ytterligare lagstiftning på EU-nivå om särskild användning av ITS för att skapa en harmoniserad och ändamålsenlig rättslig grund för behandling av uppgifter samt för att undvika skillnader mellan medlemsstaterna vid införandet av ITS-tjänster.

| 23. | I den föreslagna ramen finns ännu inte något beslut om formerna för behandling och utbyte av uppgifter vid användning av ITS. Många tekniska parametrar kommer att bli föremål för beslut först i ett senare skede, genom kommittéförfarandet, och valet av dessa kommer att få olika konsekvenser för integritet och uppgiftsskydd. Med hänsyn till det särskilda skyddet för privatlivet och för uppgifter som skyddade grundläggande rättigheter enligt artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt enligt artiklarna 7–8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kan det ifrågasättas om och i vilken utsträckning definitioner av behandling av uppgifter bör beslutas genom ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

23.

I den föreslagna ramen finns ännu inte något beslut om formerna för behandling och utbyte av uppgifter vid användning av ITS. Många tekniska parametrar kommer att bli föremål för beslut först i ett senare skede, genom kommittéförfarandet, och valet av dessa kommer att få olika konsekvenser för integritet och uppgiftsskydd. Med hänsyn till det särskilda skyddet för privatlivet och för uppgifter som skyddade grundläggande rättigheter enligt artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt enligt artiklarna 7–8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kan det ifrågasättas om och i vilken utsträckning definitioner av behandling av uppgifter bör beslutas genom ett kommittéförfarande.

| 24. | I ett demokratiskt samhälle bör beslut om grundläggande principer och metoder som påverkar grundläggande rättigheter fattas inom ramen för ett fullständigt lagstiftningsförfarande som inbegriper lämpliga kontroller och avvägningar. I detta fall innebär det att beslut som får avgörande konsekvenser för enskilda individers integritet och uppgiftsskydd, såsom ändamål och former för obligatorisk uppgiftsbehandling och definitioner av formerna för införandet av ITS på nya områden, bör beslutas av Europaparlamentet och rådet och inte genom ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

24.

I ett demokratiskt samhälle bör beslut om grundläggande principer och metoder som påverkar grundläggande rättigheter fattas inom ramen för ett fullständigt lagstiftningsförfarande som inbegriper lämpliga kontroller och avvägningar. I detta fall innebär det att beslut som får avgörande konsekvenser för enskilda individers integritet och uppgiftsskydd, såsom ändamål och former för obligatorisk uppgiftsbehandling och definitioner av formerna för införandet av ITS på nya områden, bör beslutas av Europaparlamentet och rådet och inte genom ett kommittéförfarande.

| 25. | Utifrån detta förordar datatillsynsmannen starkt att artikel 29-gruppen och datatillsynsmannen där så är relevant deltar i arbetet i den kommitté som inrättats enligt artikel 8 i förslaget och i framtida åtgärder som rör införandet av ITS, genom samråd i ett tillräckligt tidigt skede innan sådana åtgärder utarbetats. |
| --- | --- |

25.

Utifrån detta förordar datatillsynsmannen starkt att artikel 29-gruppen och datatillsynsmannen där så är relevant deltar i arbetet i den kommitté som inrättats enligt artikel 8 i förslaget och i framtida åtgärder som rör införandet av ITS, genom samråd i ett tillräckligt tidigt skede innan sådana åtgärder utarbetats.

| 26. | Vidare noterar datatillsynsmannen de ändringar som Europaparlamentet antagit när det gäller artikel 6 i förslaget. Först och främst noterar datatillsynsmannen att den ändring där användandet av anonyma uppgifter då detta är möjligt uppmuntras, trots att den i princip är välkommen, inte kommer att lösa alla problem med uppgiftsskydd eftersom många uppgifter som samlas in och utbyts genom ITS kan uppfylla villkoren för personuppgifter. För att behandlingen av personuppgifter ska ske anonymt får det inte vara möjligt för någon att i något skede av behandlingen – med hänsyn till alla medel som rimligen kan komma att användas antingen av den registeransvarige eller av någon annan person – kunna koppla ihop uppgifterna med uppgifter som berör en identifierad enskild individ, om inte sådana uppgifter utgör personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG (15). Vidare rekommenderar datatillsynsmannen på grundval av de ändringar som Europaparlamentet föreslagit att artikel 6 i förslaget ändras på följande sätt:






  — | Bedömningen av om det är nödvändigt att behandla personuppgifter i ITS bör göras mot bakgrund av de berättigade och särskilda ändamål för vilka uppgifterna behandlas (i enlighet med artiklarna 6–7 i direktiv 95/46/EG). Användande av ITS-tillämpningen (16) kan inte i sig vara ett berättigat ändamål som motiverar uppgiftsbehandling, eftersom tillämpningen bara är ett hjälpmedel för att samla in och utbyta uppgifter och användandet av den bör inriktas mot särskilda ändamål. |
| --- | --- | --- |

26.

Vidare noterar datatillsynsmannen de ändringar som Europaparlamentet antagit när det gäller artikel 6 i förslaget. Först och främst noterar datatillsynsmannen att den ändring där användandet av anonyma uppgifter då detta är möjligt uppmuntras, trots att den i princip är välkommen, inte kommer att lösa alla problem med uppgiftsskydd eftersom många uppgifter som samlas in och utbyts genom ITS kan uppfylla villkoren för personuppgifter. För att behandlingen av personuppgifter ska ske anonymt får det inte vara möjligt för någon att i något skede av behandlingen – med hänsyn till alla medel som rimligen kan komma att användas antingen av den registeransvarige eller av någon annan person – kunna koppla ihop uppgifterna med uppgifter som berör en identifierad enskild individ, om inte sådana uppgifter utgör personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG (15). Vidare rekommenderar datatillsynsmannen på grundval av de ändringar som Europaparlamentet föreslagit att artikel 6 i förslaget ändras på följande sätt:

—

Bedömningen av om det är nödvändigt att behandla personuppgifter i ITS bör göras mot bakgrund av de berättigade och särskilda ändamål för vilka uppgifterna behandlas (i enlighet med artiklarna 6–7 i direktiv 95/46/EG). Användande av ITS-tillämpningen (16) kan inte i sig vara ett berättigat ändamål som motiverar uppgiftsbehandling, eftersom tillämpningen bara är ett hjälpmedel för att samla in och utbyta uppgifter och användandet av den bör inriktas mot särskilda ändamål.

| — | Den ändring (17) som rör förbud mot användande av ITS-uppgifter och register ”för andra ändamål än de som nämns i detta direktiv” innebär inte tillräckliga garantier, i synnerhet som de särskilda ändamål och tjänster som ITS kommer att användas för inte anges tydligt och fullständigt i direktivet. Med tanke på att olika typer av uppgiftsbehandling kommer att ske genom ITS för helt olika ändamål bör det säkerställas att uppgifter som samlas in under behandling för ett visst ändamål inte används för andra ändamål som är oförenliga med detta så som det föreskrivs i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att artikel 6.2 ändras ytterligare för att säkerställa att ITS-uppgifter och register inte används för andra ändamål än de för vilka de samlades in och på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. |
| --- | --- |

—

Den ändring (17) som rör förbud mot användande av ITS-uppgifter och register ”för andra ändamål än de som nämns i detta direktiv” innebär inte tillräckliga garantier, i synnerhet som de särskilda ändamål och tjänster som ITS kommer att användas för inte anges tydligt och fullständigt i direktivet. Med tanke på att olika typer av uppgiftsbehandling kommer att ske genom ITS för helt olika ändamål bör det säkerställas att uppgifter som samlas in under behandling för ett visst ändamål inte används för andra ändamål som är oförenliga med detta så som det föreskrivs i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att artikel 6.2 ändras ytterligare för att säkerställa att ITS-uppgifter och register inte används för andra ändamål än de för vilka de samlades in och på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål.

III.   UPPGIFTSSKYDD I INTELLIGENTA TRANSPORTSYSTEM

| 27. | Det är särskilt viktigt att klargöra rollerna för olika aktörer i ITS för att identifiera vem som har ansvar för att säkerställa att systemen fungerar på vederbörligt sätt ur ett uppgiftsskyddsperspektiv. Därför bör det förtydligas ytterligare vem som bör vara ansvarig för att genomföra tillämpningar och system vars utformning kommer att preciseras genom kommittéförfarandet och vem av aktörerna i kedjan som kommer att vara ansvarig för att uppgiftsbehandlingen sker i enlighet med lagstiftningen om uppgiftsskydd (närmare bestämt de registeransvariga). Datatillsynsmannen framhåller i det följande vissa av de frågor rörande integritet och uppgiftsskydd som bör hanteras inom ramen för kommittéförfarandet och av registeransvariga vid utformningen av tillämpningar och systemarkitektur. Dessutom behandlas några av de uppgiftsskyddsfrågor som måste tas upp av lagstiftaren och registeransvariga när det gäller ITS-tjänster. |
| --- | --- |

27.

Det är särskilt viktigt att klargöra rollerna för olika aktörer i ITS för att identifiera vem som har ansvar för att säkerställa att systemen fungerar på vederbörligt sätt ur ett uppgiftsskyddsperspektiv. Därför bör det förtydligas ytterligare vem som bör vara ansvarig för att genomföra tillämpningar och system vars utformning kommer att preciseras genom kommittéförfarandet och vem av aktörerna i kedjan som kommer att vara ansvarig för att uppgiftsbehandlingen sker i enlighet med lagstiftningen om uppgiftsskydd (närmare bestämt de registeransvariga). Datatillsynsmannen framhåller i det följande vissa av de frågor rörande integritet och uppgiftsskydd som bör hanteras inom ramen för kommittéförfarandet och av registeransvariga vid utformningen av tillämpningar och systemarkitektur. Dessutom behandlas några av de uppgiftsskyddsfrågor som måste tas upp av lagstiftaren och registeransvariga när det gäller ITS-tjänster.

III.1   Inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”)

| 28. | En riktig tillämpning av principerna för uppgiftsskydd i direktiv 95/46/EG är ett centralt villkor för att införandet av ITS i gemenskapen ska lyckas. Dessa principer får konsekvenser för utformningen av systemarkitekturen och tillämpningarna. Datatillsynsmannen rekommenderar att ett arbetssätt med inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) används i ett tidigt skede av utformningen av ITS, för att fastställa arkitektur, drift och förvaltning av tillämpningar och system. Detta arbetssätt framhävs framför allt i direktiv 1999/5/EG (18) när det gäller utformningen av radioutrustning och teleterminalutrustning. |
| --- | --- |

28.

En riktig tillämpning av principerna för uppgiftsskydd i direktiv 95/46/EG är ett centralt villkor för att införandet av ITS i gemenskapen ska lyckas. Dessa principer får konsekvenser för utformningen av systemarkitekturen och tillämpningarna. Datatillsynsmannen rekommenderar att ett arbetssätt med inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) används i ett tidigt skede av utformningen av ITS, för att fastställa arkitektur, drift och förvaltning av tillämpningar och system. Detta arbetssätt framhävs framför allt i direktiv 1999/5/EG (18) när det gäller utformningen av radioutrustning och teleterminalutrustning.

| 29. | Utformningen av ITS-tillämpningar och system kommer att ske i flera steg och av olika operatörer som samtliga bör ta hänsyn till integritet och uppgiftsskydd. Kommissionen och ITS-kommittén kommer genom kommittéförfarandet inledningsvis att ha ett särskilt ansvar vid fastställandet av de åtgärder, standardiseringsinitiativ, förfaranden och bästa metoder som ska främja inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten. |
| --- | --- |

29.

Utformningen av ITS-tillämpningar och system kommer att ske i flera steg och av olika operatörer som samtliga bör ta hänsyn till integritet och uppgiftsskydd. Kommissionen och ITS-kommittén kommer genom kommittéförfarandet inledningsvis att ha ett särskilt ansvar vid fastställandet av de åtgärder, standardiseringsinitiativ, förfaranden och bästa metoder som ska främja inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten.

| 30. | Inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten bör uppmuntras i alla skeden av processerna och i alla former av processer.






  — | På organisatorisk nivå bör integriteten beaktas vid fastställandet av de förfaranden som krävs för utbyte av uppgifter mellan alla relevanta platser för utbyte – detta kan få direkta följder för vilken typ av utbyte som sker och vilka uppgifter som utbyts. |
| --- | --- | --- |

30.

Inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten bör uppmuntras i alla skeden av processerna och i alla former av processer.

—

På organisatorisk nivå bör integriteten beaktas vid fastställandet av de förfaranden som krävs för utbyte av uppgifter mellan alla relevanta platser för utbyte – detta kan få direkta följder för vilken typ av utbyte som sker och vilka uppgifter som utbyts.

| — | Integritets- och säkerhetskrav bör införlivas i standarder, bästa metoder, tekniska specifikationer och system. |
| --- | --- |

—

Integritets- och säkerhetskrav bör införlivas i standarder, bästa metoder, tekniska specifikationer och system.

| — | På teknisk nivå rekommenderar datatillsynsmannen att man tar fram bästa tillgängliga teknik (19), t.ex. genom kommittéförfarandet, för integritet, uppgiftsskydd och säkerhet inom särskilda sektorer och/eller för särskilda ändamål, där de olika säkerhetsparametrar som måste genomföras under hela systemets livslängd fastställs för att garantera att EU:s regelverk följs. |
| --- | --- |

—

På teknisk nivå rekommenderar datatillsynsmannen att man tar fram bästa tillgängliga teknik (19), t.ex. genom kommittéförfarandet, för integritet, uppgiftsskydd och säkerhet inom särskilda sektorer och/eller för särskilda ändamål, där de olika säkerhetsparametrar som måste genomföras under hela systemets livslängd fastställs för att garantera att EU:s regelverk följs.

| 31. | Datatillsynsmannen tar i det följande upp några av de frågor som särskilt måste behandlas vid utformningen av tillämpningarna och systemarkitekturen. De berör de insamlade uppgifterna, systemens driftskompatibilitet och skyddet för uppgifter. |
| --- | --- |

31.

Datatillsynsmannen tar i det följande upp några av de frågor som särskilt måste behandlas vid utformningen av tillämpningarna och systemarkitekturen. De berör de insamlade uppgifterna, systemens driftskompatibilitet och skyddet för uppgifter.

III.1.a)   Dataminimering och anonymitet

| 32. | I enlighet med artikel 6.1 c i direktiv 95/46/EG får endast personuppgifter som är nödvändiga och relevanta för särskilda ändamål samlas in och behandlas. |
| --- | --- |

32.

I enlighet med artikel 6.1 c i direktiv 95/46/EG får endast personuppgifter som är nödvändiga och relevanta för särskilda ändamål samlas in och behandlas.

| 33. | Datatillsynsmannen betonar vikten av att på ett lämpligt sätt klassificera information och uppgifter som ska behandlas i ITS innan tillämpningar och system utformas, för att undvika att personuppgifter i onödan samlas in i stor skala. I samband med detta bör hänsyn tas till






  — | varifrån uppgifterna kommer (offentliga källor, telekommunikationsleverantörer, leverantörer av ITS-tjänster, andra operatörer, fordon, användare av fordon eller andra registrerade), |
| --- | --- | --- |

33.

Datatillsynsmannen betonar vikten av att på ett lämpligt sätt klassificera information och uppgifter som ska behandlas i ITS innan tillämpningar och system utformas, för att undvika att personuppgifter i onödan samlas in i stor skala. I samband med detta bör hänsyn tas till

—

varifrån uppgifterna kommer (offentliga källor, telekommunikationsleverantörer, leverantörer av ITS-tjänster, andra operatörer, fordon, användare av fordon eller andra registrerade),

| — | uppgifternas art (t.ex. aggregerad information, anonyma uppgifter, personuppgifter, känsliga uppgifter), |
| --- | --- |

—

uppgifternas art (t.ex. aggregerad information, anonyma uppgifter, personuppgifter, känsliga uppgifter),

| — | de ändamål som uppgifterna är avsedda för, och |
| --- | --- |

—

de ändamål som uppgifterna är avsedda för, och

| — | i fråga om samverkande system bör det klargöras vilka uppgifter som hämtas/lämnas från fordonet, som utbyts med andra fordon och/eller infrastrukturer och från infrastruktur till infrastruktur samt för vilka ändamål. |
| --- | --- |

—

i fråga om samverkande system bör det klargöras vilka uppgifter som hämtas/lämnas från fordonet, som utbyts med andra fordon och/eller infrastrukturer och från infrastruktur till infrastruktur samt för vilka ändamål.

| 34. | De enskilda funktionerna bör analyseras noga utifrån ändamålen för att bedöma om det är nödvändigt att samla in personuppgifter. Datatillsynsmannen betonar vikten av att göra en riktig avvägning mellan de registrerades grundläggande rättigheter och de olika berörda aktörernas intressen, vilket innebär att så få personuppgifter som möjligt ska behandlas. I största möjliga utsträckning bör tillämpningarnas och systemens arkitektur utformas så att endast de personuppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålen samlas in. |
| --- | --- |

34.

De enskilda funktionerna bör analyseras noga utifrån ändamålen för att bedöma om det är nödvändigt att samla in personuppgifter. Datatillsynsmannen betonar vikten av att göra en riktig avvägning mellan de registrerades grundläggande rättigheter och de olika berörda aktörernas intressen, vilket innebär att så få personuppgifter som möjligt ska behandlas. I största möjliga utsträckning bör tillämpningarnas och systemens arkitektur utformas så att endast de personuppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålen samlas in.

| 35. | Om personuppgifter inte är nödvändiga, eller är nödvändiga endast i ett tidigt skede av behandlingen, bör de inte samlas in eller också bör de anonymiseras så snart som möjligt. Det är alltså särskilt viktigt att man inte bara bedömer om det är nödvändigt att samla in uppgifter utan också om det är nödvändigt att de lagras i olika system. Särskilda tidsgränser för lagring av personuppgifter bör fastställas för alla olika aktörer i tjänstekedjan och de bör differentieras utifrån uppgiftstyp och det ändamål för vilket de samlades in (20). Följaktligen bör personuppgifter, när det inte längre är nödvändigt att behålla dem för att uppnå de ändamål för vilket de samlades in eller behandlades, anonymiseras, dvs. inte längre avse en identifierad eller identifierbar enskild individ. |
| --- | --- |

35.

Om personuppgifter inte är nödvändiga, eller är nödvändiga endast i ett tidigt skede av behandlingen, bör de inte samlas in eller också bör de anonymiseras så snart som möjligt. Det är alltså särskilt viktigt att man inte bara bedömer om det är nödvändigt att samla in uppgifter utan också om det är nödvändigt att de lagras i olika system. Särskilda tidsgränser för lagring av personuppgifter bör fastställas för alla olika aktörer i tjänstekedjan och de bör differentieras utifrån uppgiftstyp och det ändamål för vilket de samlades in (20). Följaktligen bör personuppgifter, när det inte längre är nödvändigt att behålla dem för att uppnå de ändamål för vilket de samlades in eller behandlades, anonymiseras, dvs. inte längre avse en identifierad eller identifierbar enskild individ.

| 36. | Utformningen av systemarkitekturen och förfarandena för utbyte av uppgifter bör ligga till grund för att så få personuppgifter som möjligt behandlas. Därvidlag bör alla skeden av behandlingen och alla aktörer i leveranskedjan för ITS-tjänster beaktas. Vissa uppgifter kan utbytas och behandlas anonymt medan andra, även om utbytet sker anonymt, kan kopplas ihop med uppgifter om identifierade enskilda individer och kommer därför att utgöra personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG (21). Mot bakgrund av de ändamål som ITS kommer att användas för förefaller det svårt att säkerställa att en stor mängd uppgifter som samlats in genom ITS kommer att behandlas anonymt, eftersom den enskilda individens identitet vid någon tidpunkt kommer att krävas för särskilda ändamål, t.ex. fakturering. Därför skulle det åtminstone krävas särskilda – tekniska, organisatoriska och juridiska – åtgärder för att garantera anonymitet på vissa områden. |
| --- | --- |

36.

Utformningen av systemarkitekturen och förfarandena för utbyte av uppgifter bör ligga till grund för att så få personuppgifter som möjligt behandlas. Därvidlag bör alla skeden av behandlingen och alla aktörer i leveranskedjan för ITS-tjänster beaktas. Vissa uppgifter kan utbytas och behandlas anonymt medan andra, även om utbytet sker anonymt, kan kopplas ihop med uppgifter om identifierade enskilda individer och kommer därför att utgöra personuppgifter enligt artikel 2 a i direktiv 95/46/EG (21). Mot bakgrund av de ändamål som ITS kommer att användas för förefaller det svårt att säkerställa att en stor mängd uppgifter som samlats in genom ITS kommer att behandlas anonymt, eftersom den enskilda individens identitet vid någon tidpunkt kommer att krävas för särskilda ändamål, t.ex. fakturering. Därför skulle det åtminstone krävas särskilda – tekniska, organisatoriska och juridiska – åtgärder för att garantera anonymitet på vissa områden.

III.1.b)   Driftskompatibilitet, uppgifternas kvalitet och ändamålsbegränsning

| 37. | Driftskompatibilitet mellan tillämpningar och system är av central betydelse för ett lyckat införande av ITS. Harmonisering kommer att ske i form av fastställande av tekniska specifikationer för gränssnitt som ska integreras i tillämpningar och system, så att de fungerar tillsammans med andra tillämpningar som finns inbyggda i andra transportsätt och/eller system. Driftskompatibla system kommer att bidra till att underlätta tillhandahållandet av ett antal olika tjänster och till att säkerställa kontinuitet inom dessa i hela Europa men innebär samtidigt ett antal risker från uppgiftsskyddssynpunkt, t.ex. risker för att uppgifter används på felaktigt sätt eller missbrukas. Varje sammankoppling av databaser bör göras med vederbörlig respekt för principerna om uppgiftsskydd (22) och praktiska skyddsåtgärder (se även avsnitt III 1.c). |
| --- | --- |

37.

Driftskompatibilitet mellan tillämpningar och system är av central betydelse för ett lyckat införande av ITS. Harmonisering kommer att ske i form av fastställande av tekniska specifikationer för gränssnitt som ska integreras i tillämpningar och system, så att de fungerar tillsammans med andra tillämpningar som finns inbyggda i andra transportsätt och/eller system. Driftskompatibla system kommer att bidra till att underlätta tillhandahållandet av ett antal olika tjänster och till att säkerställa kontinuitet inom dessa i hela Europa men innebär samtidigt ett antal risker från uppgiftsskyddssynpunkt, t.ex. risker för att uppgifter används på felaktigt sätt eller missbrukas. Varje sammankoppling av databaser bör göras med vederbörlig respekt för principerna om uppgiftsskydd (22) och praktiska skyddsåtgärder (se även avsnitt III 1.c).

| 38. | Principen om uppgiftskvalitet i artikel 6 d i direktiv 95/46/EG är särskilt viktig i samband med driftskompatibilitet mellan tillämpningar och system. De tekniska specifikationer som ska fastställas för utformningen av gränssnitt bör säkerställa att korrekta uppgifter erhålls vid sammankoppling av tillämpningar och system. |
| --- | --- |

38.

Principen om uppgiftskvalitet i artikel 6 d i direktiv 95/46/EG är särskilt viktig i samband med driftskompatibilitet mellan tillämpningar och system. De tekniska specifikationer som ska fastställas för utformningen av gränssnitt bör säkerställa att korrekta uppgifter erhålls vid sammankoppling av tillämpningar och system.

| 39. | Med tanke på att driftskompatibla system kommer att underlätta sammankoppling av databaser och jämförelse av uppgifter för ytterligare ändamål betonar datatillsynsmannen att varje sammankoppling noga bör övervägas i förhållande till principen om ändamålsbegränsning i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG. Det är särskilt viktigt att utformningen av systemarkitekturen för ITS förebygger all vidare användning av uppgifter för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in. Lämpligt skydd måste byggas in i systemet för att förebygga felaktig användning, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifter samt sidoeffekter av anordningar. Exempelvis bör tillräckligt skydd finnas så att obehöriga tredje parter inte kan få tillgång till flyttbara anordningar och så att dessa inte används för att identifiera och spåra personer utöver ändamålen med systemet. |
| --- | --- |

39.

Med tanke på att driftskompatibla system kommer att underlätta sammankoppling av databaser och jämförelse av uppgifter för ytterligare ändamål betonar datatillsynsmannen att varje sammankoppling noga bör övervägas i förhållande till principen om ändamålsbegränsning i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG. Det är särskilt viktigt att utformningen av systemarkitekturen för ITS förebygger all vidare användning av uppgifter för andra ändamål än dem för vilka uppgifterna samlades in. Lämpligt skydd måste byggas in i systemet för att förebygga felaktig användning, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifter samt sidoeffekter av anordningar. Exempelvis bör tillräckligt skydd finnas så att obehöriga tredje parter inte kan få tillgång till flyttbara anordningar och så att dessa inte används för att identifiera och spåra personer utöver ändamålen med systemet.

| 40. | När det gäller själva sammankopplingens lagenlighet kommer denna att behöva bedömas från fall till fall, med hänsyn till arten av de uppgifter som görs tillgängliga och utbyts genom systemen och till de ändamål för vilka de ursprungligen var avsedda. |
| --- | --- |

40.

När det gäller själva sammankopplingens lagenlighet kommer denna att behöva bedömas från fall till fall, med hänsyn till arten av de uppgifter som görs tillgängliga och utbyts genom systemen och till de ändamål för vilka de ursprungligen var avsedda.

III.1.c)   Datasäkerhet

| 41. | Säkerheten för personuppgifter är central vid införandet av ITS. Datatillsynsmannen hälsar med tillfredsställelse att säkerheten uttryckligen nämns i handlingsplanen och förslaget till direktiv. Säkerheten bör tas med i beräkningen inte bara under driften av ITS-anordningen (i det fordonsintegrerade systemet och i kommunikationstransportprotokollet) utan även när det gäller de databaser där uppgifterna behandlas och/eller lagras. Lämpliga tekniska, administrativa och organisatoriska krav bör fastställas för alla skeden av behandlingen som säkerställer en tillräcklig säkerhetsnivå i enlighet med artiklarna 16–17 i direktiv 95/46/EG (samt artiklarna 4–5 i direktiv 2002/58/EG, i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

41.

Säkerheten för personuppgifter är central vid införandet av ITS. Datatillsynsmannen hälsar med tillfredsställelse att säkerheten uttryckligen nämns i handlingsplanen och förslaget till direktiv. Säkerheten bör tas med i beräkningen inte bara under driften av ITS-anordningen (i det fordonsintegrerade systemet och i kommunikationstransportprotokollet) utan även när det gäller de databaser där uppgifterna behandlas och/eller lagras. Lämpliga tekniska, administrativa och organisatoriska krav bör fastställas för alla skeden av behandlingen som säkerställer en tillräcklig säkerhetsnivå i enlighet med artiklarna 16–17 i direktiv 95/46/EG (samt artiklarna 4–5 i direktiv 2002/58/EG, i tillämpliga fall).

| 42. | Lämpliga säkerhetsåtgärder bör fastställas först efter en noggrann bedömning av de särskilda ändamål för vilka ITS kommer att användas och av formerna för behandlingen. I detta sammanhang rekommenderar datatillsynsmannen att konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd görs för särskilda sektorer och/eller ändamål för användningen (t.ex. för säkerhetsrelaterade ITS-system, godshanteringssystem etc.) Genomförande av konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd och användandet av bästa tillgängliga teknik för integritet och uppgiftsskydd kommer att bidra till att fastställa vilka säkerhetsåtgärder som är lämpligast för en specifik behandling av uppgifter. |
| --- | --- |

42.

Lämpliga säkerhetsåtgärder bör fastställas först efter en noggrann bedömning av de särskilda ändamål för vilka ITS kommer att användas och av formerna för behandlingen. I detta sammanhang rekommenderar datatillsynsmannen att konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd görs för särskilda sektorer och/eller ändamål för användningen (t.ex. för säkerhetsrelaterade ITS-system, godshanteringssystem etc.) Genomförande av konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd och användandet av bästa tillgängliga teknik för integritet och uppgiftsskydd kommer att bidra till att fastställa vilka säkerhetsåtgärder som är lämpligast för en specifik behandling av uppgifter.

III.2   Ytterligare överväganden om uppgiftsskydd och integritet när det gäller tillhandahållande av ITS-tjänster

| 43. | Det krävs ytterligare harmonisering av formerna för införande av ITS-tjänster på EU-nivå för att undvika skillnader vid införandet av dessa tjänster. Datatillsynsmannen vill i detta avseende framhålla framför allt följande två frågor som kommer att kräva ytterligare överväganden från integritets- och uppgiftsskyddssynpunkt:






  — | Användandet av lokaliseringsverktyg för tillhandahållande av platsbaserade offentliga och kommersiella tjänster kräver ytterligare skyddsåtgärder. I detta sammanhang bör man särskilt uppmärksamma om och när platsbaserade ITS-tjänster används för privata ändamål eller för yrkesmässiga ändamål och hur enskilda individer som använder ett fordon yrkesmässigt kan påverkas av ett sådant system. |
| --- | --- | --- |

43.

Det krävs ytterligare harmonisering av formerna för införande av ITS-tjänster på EU-nivå för att undvika skillnader vid införandet av dessa tjänster. Datatillsynsmannen vill i detta avseende framhålla framför allt följande två frågor som kommer att kräva ytterligare överväganden från integritets- och uppgiftsskyddssynpunkt:

—

Användandet av lokaliseringsverktyg för tillhandahållande av platsbaserade offentliga och kommersiella tjänster kräver ytterligare skyddsåtgärder. I detta sammanhang bör man särskilt uppmärksamma om och när platsbaserade ITS-tjänster används för privata ändamål eller för yrkesmässiga ändamål och hur enskilda individer som använder ett fordon yrkesmässigt kan påverkas av ett sådant system.

| — | Det är särskilt viktigt i integrerade system att roller och ansvar för de olika parterna vid ITS-införandet klargörs. |
| --- | --- |

—

Det är särskilt viktigt i integrerade system att roller och ansvar för de olika parterna vid ITS-införandet klargörs.

III.2.a)   Skyddsåtgärder för användningen av lokaliseringsverktyg vid tillhandahållande av platsbaserade ITS-tjänster

| 44. | Införandet av ITS kommer att stödja utvecklingen av tillämpningar för spårning av gods och möjliggöra införande av platsbaserade kommersiella och offentliga tjänster. Sådana tjänster kommer att bygga på användning av t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och RFID-etiketter (23). Navigations- och spårningssystem är avsedda för många olika ändamål, bl.a. distansövervakning av fordon och gods längs färdvägen (t.ex. vid transport av farligt gods eller levande djur), fakturering av fordon utifrån en mängd olika parametrar såsom tillryggalagt avstånd och tid på dygnet (t.ex. differentierade vägavgifter, elektroniska vägtullsystem) samt övervakning av förare för efterlevnad av bestämmelser genom kontroll av körtider (med hjälp av digitala färdskrivare) och utdömande av påföljder (genom elektronisk fordonsidentifiering). |
| --- | --- |

44.

Införandet av ITS kommer att stödja utvecklingen av tillämpningar för spårning av gods och möjliggöra införande av platsbaserade kommersiella och offentliga tjänster. Sådana tjänster kommer att bygga på användning av t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och RFID-etiketter (23). Navigations- och spårningssystem är avsedda för många olika ändamål, bl.a. distansövervakning av fordon och gods längs färdvägen (t.ex. vid transport av farligt gods eller levande djur), fakturering av fordon utifrån en mängd olika parametrar såsom tillryggalagt avstånd och tid på dygnet (t.ex. differentierade vägavgifter, elektroniska vägtullsystem) samt övervakning av förare för efterlevnad av bestämmelser genom kontroll av körtider (med hjälp av digitala färdskrivare) och utdömande av påföljder (genom elektronisk fordonsidentifiering).

| 45. | Användningen av lokaliseringsteknik är särskilt inkräktande från integritetssynpunkt eftersom den gör det möjligt att spåra förare och samla in en stor mängd olika uppgifter om deras körvanor. Som artikel 29-gruppen betonade (24) är behandlingen av lokaliseringsuppgifter en särskilt känslig fråga som berör centrala ting som friheten att kunna röra sig anonymt, där det krävs särskilda skyddsåtgärder för att förhindra att enskilda individer övervakas och att uppgifter används på felaktigt sätt. |
| --- | --- |

45.

Användningen av lokaliseringsteknik är särskilt inkräktande från integritetssynpunkt eftersom den gör det möjligt att spåra förare och samla in en stor mängd olika uppgifter om deras körvanor. Som artikel 29-gruppen betonade (24) är behandlingen av lokaliseringsuppgifter en särskilt känslig fråga som berör centrala ting som friheten att kunna röra sig anonymt, där det krävs särskilda skyddsåtgärder för att förhindra att enskilda individer övervakas och att uppgifter används på felaktigt sätt.

| 46. | Datatillsynsmannen betonar att användningen av lokaliseringsverktyg måste följa lagen, dvs. bygga på en korrekt rättslig grund för uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt vara proportionerlig mot dessa ändamål. Huruvida det är tillåtet att behandla uppgifter kommer i stor utsträckning att bero på hur och för vilket ändamål lokaliseringsverktyg används. Som artikel 29-gruppen underströk i sitt yttrande om eCall kan man ”ur uppgiftsskyddssynpunkt inte acceptera system med permanent uppkoppling som gör det möjligt att lokalisera fordon när som helst, även om eCallsystemet inte aktiverats” (25). Det är därför viktigt att ytterligare klargöra de särskilda omständigheter under vilka ett fordon kommer att spåras och effekterna av det för användaren. Under alla förhållanden bör användningen av lokaliseringsutrustning motiveras av ett berättigat behov (t.ex. övervakning av godstransporter) och begränsas till vad som är absolut nödvändigt för det ändamålet. Det är följaktligen viktigt att precisera vilka lokaliseringsuppgifter som samlas in, var de lagras och hur länge, med vem och för vilka ändamål de utbyts samt att vidta alla åtgärder som krävs för att undvika att uppgifterna missbrukas eller används på felaktigt sätt. |
| --- | --- |

46.

Datatillsynsmannen betonar att användningen av lokaliseringsverktyg måste följa lagen, dvs. bygga på en korrekt rättslig grund för uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt vara proportionerlig mot dessa ändamål. Huruvida det är tillåtet att behandla uppgifter kommer i stor utsträckning att bero på hur och för vilket ändamål lokaliseringsverktyg används. Som artikel 29-gruppen underströk i sitt yttrande om eCall kan man ”ur uppgiftsskyddssynpunkt inte acceptera system med permanent uppkoppling som gör det möjligt att lokalisera fordon när som helst, även om eCallsystemet inte aktiverats” (25). Det är därför viktigt att ytterligare klargöra de särskilda omständigheter under vilka ett fordon kommer att spåras och effekterna av det för användaren. Under alla förhållanden bör användningen av lokaliseringsutrustning motiveras av ett berättigat behov (t.ex. övervakning av godstransporter) och begränsas till vad som är absolut nödvändigt för det ändamålet. Det är följaktligen viktigt att precisera vilka lokaliseringsuppgifter som samlas in, var de lagras och hur länge, med vem och för vilka ändamål de utbyts samt att vidta alla åtgärder som krävs för att undvika att uppgifterna missbrukas eller används på felaktigt sätt.

| 47. | Behandlingen av lokaliseringsuppgifter som gäller användare av allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster regleras strikt i artikel 9 i direktiv 2002/58/EG. Där krävs bland annat att behandlingen av lokaliseringsuppgifter ska ske anonymt eller efter informerat samtycke från användaren. Det innebär att användare, innan de samtycker till att lokaliseringsverktyg används, måste få lämplig information, inbegripet om vilken typ av lokaliseringsuppgifter som kommer att behandlas, behandlingens syfte och varaktighet samt om huruvida uppgifterna kommer att vidarebefordras till tredje part för tillhandahållande av mervärdestjänsten. Det måste finnas ett enkelt sätt för användare att kostnadsfritt tillfälligt kunna motsätta sig behandlingen av lokaliseringsuppgifter för varje uppkoppling till nätet eller för varje överföring av kommunikation. Behandlingen av lokaliseringsuppgifter ska begränsas till personer som handlar på uppdrag av leverantören av ett allmänt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst eller den tredje part som tillhandahåller mervärdestjänsten. |
| --- | --- |

47.

Behandlingen av lokaliseringsuppgifter som gäller användare av allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster regleras strikt i artikel 9 i direktiv 2002/58/EG. Där krävs bland annat att behandlingen av lokaliseringsuppgifter ska ske anonymt eller efter informerat samtycke från användaren. Det innebär att användare, innan de samtycker till att lokaliseringsverktyg används, måste få lämplig information, inbegripet om vilken typ av lokaliseringsuppgifter som kommer att behandlas, behandlingens syfte och varaktighet samt om huruvida uppgifterna kommer att vidarebefordras till tredje part för tillhandahållande av mervärdestjänsten. Det måste finnas ett enkelt sätt för användare att kostnadsfritt tillfälligt kunna motsätta sig behandlingen av lokaliseringsuppgifter för varje uppkoppling till nätet eller för varje överföring av kommunikation. Behandlingen av lokaliseringsuppgifter ska begränsas till personer som handlar på uppdrag av leverantören av ett allmänt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst eller den tredje part som tillhandahåller mervärdestjänsten.

| 48. | Ytterligare skyddsåtgärder måste vidtas när lokaliseringsuppgifter samlas in från fordon som används vid yrkesmässig verksamhet, för att hindra att lokaliseringsteknik används för otillbörlig övervakning av anställda. Under alla förhållanden bör behandlingen begränsas till lokaliseringsuppgifter som samlats in under arbetstid – anställda ska följaktligen kunna stänga av lokaliseringsfunktionen utanför arbetstid och/eller när fordonet används för privat bruk. |
| --- | --- |

48.

Ytterligare skyddsåtgärder måste vidtas när lokaliseringsuppgifter samlas in från fordon som används vid yrkesmässig verksamhet, för att hindra att lokaliseringsteknik används för otillbörlig övervakning av anställda. Under alla förhållanden bör behandlingen begränsas till lokaliseringsuppgifter som samlats in under arbetstid – anställda ska följaktligen kunna stänga av lokaliseringsfunktionen utanför arbetstid och/eller när fordonet används för privat bruk.

| 49. | Det finns en risk att tredje parter (t.ex. försäkringsbolag, arbetsgivare och brottsbekämpande myndigheter) kräver tillgång till uppgifter som samlats in genom navigations- och spårningssystem för berättigade och särskilda ändamål (såsom spårning av gods, betalning av vägtull etc.) för användning för bisyften, t.ex. att kontrollera körtider och viloperioder eller för att kontrollera att trafikbestämmelser följs och utdöma påföljder. I princip är det inte tillåtet med tillgång till uppgifter för bisyften om syftet därmed är oförenligt med de ändamål för vilka uppgifterna samlades in. Tillgång till uppgifter kan endast medges genom undantag från denna princip om villkoren för detta uppfyller de stränga kraven i artikel 13 i direktiv 95/46/EG. Därför bör tredje parter endast få tillgång till lokaliseringsuppgifter i enlighet med lagen och på ett sätt som medger insyn, på grundval av lagstiftning där lämpliga förfaranden och former anges för tillgången till uppgifter för särskilda ändamål, med tillräckliga skyddsåtgärder för enskilda individer i enlighet med de vidare ändamål som deras uppgifter kan användas för. |
| --- | --- |

49.

Det finns en risk att tredje parter (t.ex. försäkringsbolag, arbetsgivare och brottsbekämpande myndigheter) kräver tillgång till uppgifter som samlats in genom navigations- och spårningssystem för berättigade och särskilda ändamål (såsom spårning av gods, betalning av vägtull etc.) för användning för bisyften, t.ex. att kontrollera körtider och viloperioder eller för att kontrollera att trafikbestämmelser följs och utdöma påföljder. I princip är det inte tillåtet med tillgång till uppgifter för bisyften om syftet därmed är oförenligt med de ändamål för vilka uppgifterna samlades in. Tillgång till uppgifter kan endast medges genom undantag från denna princip om villkoren för detta uppfyller de stränga kraven i artikel 13 i direktiv 95/46/EG. Därför bör tredje parter endast få tillgång till lokaliseringsuppgifter i enlighet med lagen och på ett sätt som medger insyn, på grundval av lagstiftning där lämpliga förfaranden och former anges för tillgången till uppgifter för särskilda ändamål, med tillräckliga skyddsåtgärder för enskilda individer i enlighet med de vidare ändamål som deras uppgifter kan användas för.

III.2.b)   Roller och ansvar för ITS-aktörer

| 50. | Det står ännu inte klart vem som är registeransvarig vid varje del av behandlingen av uppgifter. I många fall är det sannolikt att leverantörer av ITS-tjänster kommer att vara registeransvariga, antingen ensamma ansvariga för personuppgifter som behandlas för tillhandahållande av deras egna ITS-tjänster eller ansvariga tillsammans med andra registeransvariga i fall där behandlingen görs tillsammans med dessa. Roller och ansvar, som registeransvariga och registerförare, för operatörer som deltar i ITS i olika egenskaper, bör vara tydligt angivna för varje del av behandlingen (t.ex. för teleoperatörer som tillhandahåller både kommunikationstjänster och ITS-tjänster). |
| --- | --- |

50.

Det står ännu inte klart vem som är registeransvarig vid varje del av behandlingen av uppgifter. I många fall är det sannolikt att leverantörer av ITS-tjänster kommer att vara registeransvariga, antingen ensamma ansvariga för personuppgifter som behandlas för tillhandahållande av deras egna ITS-tjänster eller ansvariga tillsammans med andra registeransvariga i fall där behandlingen görs tillsammans med dessa. Roller och ansvar, som registeransvariga och registerförare, för operatörer som deltar i ITS i olika egenskaper, bör vara tydligt angivna för varje del av behandlingen (t.ex. för teleoperatörer som tillhandahåller både kommunikationstjänster och ITS-tjänster).

| 51. | När dessa personer handlar som registeransvariga kommer de att ha ansvaret (26) för att garantera att systemen och tjänsterna uppfyller alla skyldigheter rörande uppgiftsskydd, särskilt för att förverkliga system med inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten, där uppgiftskvalitet och principer om ändamålsbegränsning iakttas och som garanterar en lämplig nivå av datasäkerhet, som beskrivs i III.1). |
| --- | --- |

51.

När dessa personer handlar som registeransvariga kommer de att ha ansvaret (26) för att garantera att systemen och tjänsterna uppfyller alla skyldigheter rörande uppgiftsskydd, särskilt för att förverkliga system med inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten, där uppgiftskvalitet och principer om ändamålsbegränsning iakttas och som garanterar en lämplig nivå av datasäkerhet, som beskrivs i III.1).

| 52. | Registeransvariga kommer att behöva säkerställa att lämpliga skyddsåtgärder vidtas på alla nivåer i kedjan med aktörer i ITS-införandet. Detta kommer framför allt att kräva att de ingår lämpliga avtal med alla intressenter som deltar i utbytet och behandlingen av uppgifter, med tillräckliga åtgärder för uppgiftsskydd (särskilt med iakttagande av artiklarna 16 och 17 i direktiv 95/46/EG och artiklarna 4 och 5 i direktiv 2002/58/EG). Det är viktigt att notera från ett uppgiftsskyddsperspektiv att registeransvariga måste säkerställa uppgiftsskyddet i alla skeden av behandlingen och att de samtidigt har ansvar för behandlingen och inte kan friskriva sig från sitt ansvar genom avtal. |
| --- | --- |

52.

Registeransvariga kommer att behöva säkerställa att lämpliga skyddsåtgärder vidtas på alla nivåer i kedjan med aktörer i ITS-införandet. Detta kommer framför allt att kräva att de ingår lämpliga avtal med alla intressenter som deltar i utbytet och behandlingen av uppgifter, med tillräckliga åtgärder för uppgiftsskydd (särskilt med iakttagande av artiklarna 16 och 17 i direktiv 95/46/EG och artiklarna 4 och 5 i direktiv 2002/58/EG). Det är viktigt att notera från ett uppgiftsskyddsperspektiv att registeransvariga måste säkerställa uppgiftsskyddet i alla skeden av behandlingen och att de samtidigt har ansvar för behandlingen och inte kan friskriva sig från sitt ansvar genom avtal.

IV.   SLUTSATSER

| 53. | Datatillsynsmannen välkomnar den föreslagna planen för införande av ITS som kommissionen har lagt fram, som syftar till en harmonisering av uppgiftsbehandlingen i hela Europa för att underlätta tillhandahållandet av ITS-tjänster och där man för fram uppgiftsskydd som ett centralt villkor för att ITS ska kunna införas på korrekt sätt i Europa. |
| --- | --- |

53.

Datatillsynsmannen välkomnar den föreslagna planen för införande av ITS som kommissionen har lagt fram, som syftar till en harmonisering av uppgiftsbehandlingen i hela Europa för att underlätta tillhandahållandet av ITS-tjänster och där man för fram uppgiftsskydd som ett centralt villkor för att ITS ska kunna införas på korrekt sätt i Europa.

| 54. | Datatillsynsmannen noterar att det föreslagna direktivet innehåller en allmän ram som ger upphov till ett antal frågor som rör integritet och uppgiftsskydd som måste behandlas mer ingående på EU-nivå och nationell nivå, bl.a. följande:






  — | Det finns en risk för att bristen på tydlighet i den föreslagna rättsliga ramen kommer att leda till skillnader i införandet av ITS i Europa vilket kommer att leda till olika nivåer av uppgiftsskydd i Europa. Datatillsynsmannen betonar behovet av ytterligare harmonisering i dessa frågor på EU-nivå för att klargöra kvarstående frågor (t.ex. fastställande av roller och ansvar för ITS-aktörer, vilka särskilda ITS-tillämpningar och system som måste finnas inbyggda i fordon, utarbetandet av harmoniserade avtal för tillhandahållande av ITS-tjänster, de särskilda ändamålen och formerna för användningen av ITS etc.) Det är särskilt väsentligt att fastställa vilka som är registeransvariga när det gäller uppgiftsbehandlingen, eftersom de kommer att ha ansvar för att garantera att integritet och uppgiftsskydd beaktas på alla nivåer i uppgiftsbehandlingskedjan. |
| --- | --- | --- |

54.

Datatillsynsmannen noterar att det föreslagna direktivet innehåller en allmän ram som ger upphov till ett antal frågor som rör integritet och uppgiftsskydd som måste behandlas mer ingående på EU-nivå och nationell nivå, bl.a. följande:

—

Det finns en risk för att bristen på tydlighet i den föreslagna rättsliga ramen kommer att leda till skillnader i införandet av ITS i Europa vilket kommer att leda till olika nivåer av uppgiftsskydd i Europa. Datatillsynsmannen betonar behovet av ytterligare harmonisering i dessa frågor på EU-nivå för att klargöra kvarstående frågor (t.ex. fastställande av roller och ansvar för ITS-aktörer, vilka särskilda ITS-tillämpningar och system som måste finnas inbyggda i fordon, utarbetandet av harmoniserade avtal för tillhandahållande av ITS-tjänster, de särskilda ändamålen och formerna för användningen av ITS etc.) Det är särskilt väsentligt att fastställa vilka som är registeransvariga när det gäller uppgiftsbehandlingen, eftersom de kommer att ha ansvar för att garantera att integritet och uppgiftsskydd beaktas på alla nivåer i uppgiftsbehandlingskedjan.

| — | Beslut som rör vissa former av behandlingen som kan få allvarliga följder för rättigheter avseende enskildas privatliv och uppgiftsskydd bör fattas av Europaparlamentet och rådet, och inte genom ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

—

Beslut som rör vissa former av behandlingen som kan få allvarliga följder för rättigheter avseende enskildas privatliv och uppgiftsskydd bör fattas av Europaparlamentet och rådet, och inte genom ett kommittéförfarande.

| — | Det är av yttersta vikt att ta hänsyn till integritet och uppgiftsskydd tidigt i behandlingen och i alla skeden av behandlingen. Införandet av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) bör uppmuntras vid utformningen av ITS-tillämpningar och system, och de bör införlivas i standarder, bästa metoder, tekniska specifikationer och system. |
| --- | --- |

—

Det är av yttersta vikt att ta hänsyn till integritet och uppgiftsskydd tidigt i behandlingen och i alla skeden av behandlingen. Införandet av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (”privacy by design”) bör uppmuntras vid utformningen av ITS-tillämpningar och system, och de bör införlivas i standarder, bästa metoder, tekniska specifikationer och system.

| — | All sammankoppling av tillämpningar och system bör göras med vederbörlig respekt för principer för uppgiftsskydd och praktiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

—

All sammankoppling av tillämpningar och system bör göras med vederbörlig respekt för principer för uppgiftsskydd och praktiska skyddsåtgärder.

| — | Med tanke på den osäkerhet som fortfarande råder om formerna för införande av ITS välkomnar datatillsynsmannen särskilt kommissionens initiativ i meddelandet att genomföra en utredning om integritetsaspekter senast 2011. Datatillsynsmannen rekommenderar vidare starkt att konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd görs för särskilda sektorer och/eller ändamål för fastställande av lämpliga säkerhetsåtgärder och att bästa tillgängliga teknik för integritet, uppgiftsskydd och säkerhet i ITS utvecklas. |
| --- | --- |

—

Med tanke på den osäkerhet som fortfarande råder om formerna för införande av ITS välkomnar datatillsynsmannen särskilt kommissionens initiativ i meddelandet att genomföra en utredning om integritetsaspekter senast 2011. Datatillsynsmannen rekommenderar vidare starkt att konsekvensanalyser avseende integritets- och uppgiftsskydd görs för särskilda sektorer och/eller ändamål för fastställande av lämpliga säkerhetsåtgärder och att bästa tillgängliga teknik för integritet, uppgiftsskydd och säkerhet i ITS utvecklas.

| — | Datatillsynsmannen betonar också att medlemsstaterna kommer att vara ansvariga för att genomföra direktivet på korrekt sätt, så att ITS-operatörer inför system och tjänster med en lämplig nivå av uppgiftsskydd i hela Europa. |
| --- | --- |

—

Datatillsynsmannen betonar också att medlemsstaterna kommer att vara ansvariga för att genomföra direktivet på korrekt sätt, så att ITS-operatörer inför system och tjänster med en lämplig nivå av uppgiftsskydd i hela Europa.

| — | Lämpliga skyddsåtgärder bör införas av registeransvariga som tillhandahåller ITS-tjänster så att användningen av lokaliseringsteknik, t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och RFID-etiketter, inte inkräktar på enskilda individers integritet när de använder fordon i ett rent privat eller yrkesmässigt sammanhang. Detta kommer framför allt att kräva att behandlingen begränsas till uppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålet, garantier för att lämpliga säkerhetsåtgärder finns inbyggda i systemen så att lokaliseringsuppgifter inte lämnas ut till obehöriga mottagare samt att användare på ett effektivt sätt kan avaktivera lokaliseringsanordningen/lokaliseringsfunktionen. |
| --- | --- |

—

Lämpliga skyddsåtgärder bör införas av registeransvariga som tillhandahåller ITS-tjänster så att användningen av lokaliseringsteknik, t.ex. satellitbaserad positionsbestämning och RFID-etiketter, inte inkräktar på enskilda individers integritet när de använder fordon i ett rent privat eller yrkesmässigt sammanhang. Detta kommer framför allt att kräva att behandlingen begränsas till uppgifter som är absolut nödvändiga för ändamålet, garantier för att lämpliga säkerhetsåtgärder finns inbyggda i systemen så att lokaliseringsuppgifter inte lämnas ut till obehöriga mottagare samt att användare på ett effektivt sätt kan avaktivera lokaliseringsanordningen/lokaliseringsfunktionen.

| 55. | Datatillsynsmannen rekommenderar att artikel 6 i förslaget ändras, i enlighet med direktiv 95/46/EG, på följande sätt:






  — | Dataminimering bör uppmuntras för uppgiftsbehandling som görs i ITS. Ur denna synvinkel rekommenderas en ändring av artikel 6.1 b i förslaget enligt följande: ”Personuppgifter ska endast behandlas i de fall då detta är nödvändigt för det särskilda ändamål för vilket ITS används och i enlighet med en lämplig rättslig grund”. |
| --- | --- | --- |

55.

Datatillsynsmannen rekommenderar att artikel 6 i förslaget ändras, i enlighet med direktiv 95/46/EG, på följande sätt:

—

Dataminimering bör uppmuntras för uppgiftsbehandling som görs i ITS. Ur denna synvinkel rekommenderas en ändring av artikel 6.1 b i förslaget enligt följande: ”Personuppgifter ska endast behandlas i de fall då detta är nödvändigt för det särskilda ändamål för vilket ITS används och i enlighet med en lämplig rättslig grund”.

| — | Det är viktigt att personuppgifter som behandlas genom driftskompatibla system inte används för ytterligare ändamål som är oförenliga med de ändamål för vilka de samlades in. Därför rekommenderas en ändring av artikel 6.2 enligt följande formulering ”samt att de inte får användas för andra ändamål än de ändamål för vilka de samlades in på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål”. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att personuppgifter som behandlas genom driftskompatibla system inte används för ytterligare ändamål som är oförenliga med de ändamål för vilka de samlades in. Därför rekommenderas en ändring av artikel 6.2 enligt följande formulering ”samt att de inte får användas för andra ändamål än de ändamål för vilka de samlades in på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål”.

| — | Datatillsynsmannen rekommenderar att en uttrycklig hänvisning till begreppet ”inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten” (”privacy by design”) vid utformningen av ITS-tillämpningar och system läggs till i artikel 6 i förslaget. Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att artikel 29-gruppen och datatillsynsmannen får information om och rådfrågas om ytterligare åtgärder som vidtas i denna fråga genom kommittéförfarandet. |
| --- | --- |

—

Datatillsynsmannen rekommenderar att en uttrycklig hänvisning till begreppet ”inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten” (”privacy by design”) vid utformningen av ITS-tillämpningar och system läggs till i artikel 6 i förslaget. Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att artikel 29-gruppen och datatillsynsmannen får information om och rådfrågas om ytterligare åtgärder som vidtas i denna fråga genom kommittéförfarandet.

| 56. | Datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till detta samråd görs i skälen i förslaget. |
| --- | --- |

56.

Datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till detta samråd görs i skälen i förslaget.

| 57. | Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar datatillsynsmannen att dataskyddsmyndigheter, särskilt genom artikel 29-gruppen, och datatillsynsmannen deltar i nära samverkan i initiativ som rör införandet av ITS, genom samråd på ett tillräckligt tidigt stadium innan relevanta åtgärder utarbetas. |
| --- | --- |

57.

Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar datatillsynsmannen att dataskyddsmyndigheter, särskilt genom artikel 29-gruppen, och datatillsynsmannen deltar i nära samverkan i initiativ som rör införandet av ITS, genom samråd på ett tillräckligt tidigt stadium innan relevanta åtgärder utarbetas.

Utfärdat i Bryssel den 22 juli 2009.

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  KOM(2008) 886 slutlig. Rådet antog slutsatser om meddelandet vid 2935:e mötet i rådet (transport, telekommunikation och energi) den 30–31 mars 2009.

1

(2)  KOM(2008) 887 slutlig.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.01.2001, s. 1).

3

(4)  På EU-nivå finns många initiativ där ITS integreras i olika transportsätt, bl.a. lufttransporter (Sesar), vattenvägar (RIS), järnväg (ERTMS, TAF-TSI), sjöfart (VTMIS, AIS, LRIT) och vägtransporter (eToll, eCall), se KOM(2008) 886 slutlig, s. 3.

4

(5)  Enligt artikel 4 i förslaget ska specifikationer för tekniska åtgärder införas på följande områden: i) optimal användning av väg-, trafik- och reseuppgifter, ii) kontinuitet i ITS-tjänster för trafikledning och godshantering i europeiska transportkorridorer och tätortsområden, iii) trafiksäkerhet och transportskydd samt iv) integration av fordon i transportinfrastrukturen.

5

(6)  Enligt förslaget ska ett föreskrivande förfarande med kontroll tillämpas, i enlighet med artikel 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG.

6

(7)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 april 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt, T6-0283/2009.

7

(8)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt, TEN/382, den 13 maj 2009.

8

(9)  Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser 2008/C 310/02, EUT C 310, 5.12.2008, s. 9.

9

(10)  Artikel 29-gruppens arbetsdokument om dataskydd och personlig integritet i samband med eCall-initiativet, WP 125, 26 september 2006 http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_sv.pdf

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation), EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

12

(13)  Enligt artiklarna 2 d, 6.2 och 23 i direktiv 95/46/EG, som nämns i fotnot 11.

13

(14)  Se WP 125 om eCall s. 4, nämnt i fotnot 10.

14

(15)  I skäl 26 i direktiv 95/46/EC anges följande: ”För att avgöra om en person är identifierbar skall härvid beaktas alla hjälpmedel som i syfte att identifiera vederbörande rimligen kan komma att användas antingen av den registeransvarige eller av någon annan person”.

15

(16)  Ändring 34 innebär att en ny artikel 6.1 b införs med lydelsen ”Personuppgifter ska endast behandlas i de fall då detta är nödvändigt för användandet av ITS-tillämpningar och/eller tjänster”.

16

(17)  Ändring 36 innebär att följande text läggs till i artikel 6.2: ”samt att de inte får användas för andra ändamål än de som nämns i detta direktiv”.

17

(18)  Främst i artikel 3.3 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse.

18

(19)  Med bästa tillgängliga teknik avses det mest effektiva och avancerade skedet i utvecklingen av åtgärder och deras funktionssätt och som anger en viss tekniks praktiska lämplighet att i princip ligga till grund för att tillämpningar och system för informationsteknik och datasäkerhet iakttar kraven på personlig integritet, dataskydd och säkerhet i EU:s regelverk.

19

(20)  T.ex. regleras lagring av trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG.

20

(21)  Se fotnot 15.

21

(22)  Se även datatillsynsmannens kommentarer om kommissionens meddelande om interoperabilitet mellan europeiska databaser av den 10 mars 2006 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/News/06-03-10_EO_EDPS_MoU_EN.pdf

22

(23)  Se frågor om integritet och uppgiftsskydd med anledning av användningen av RFID i yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi” KOM(2007) 96, EUT C 101, 23.4.2008, s. 1 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Artikel 29-gruppen, yttrande om användning av lokaliseringsuppgifter för att tillhandahålla mervärdestjänster, WP 115, november 2005 http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp125_sv.pdf

24

(25)  Se WP 125 om eCall s. 5, nämnt i fotnot 10.

25

(26)  Se fotnot 13.

26

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/16

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2010/C 47/03

| Datum för antagande av beslutet | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | NN 68/09 |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | The whole territory of Hungary |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Rättslig grund | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Mjukt lån |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 4 000 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 30.6.2010 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum för antagande av beslutet

14.1.2010

Referensnummer för statligt stöd

NN 68/09

Medlemsstat

Ungern

Region

The whole territory of Hungary

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Rättslig grund

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Mjukt lån

Budget

Totalt planerat stödbelopp 4 000 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 30.6.2010

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 374/09 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme |
| Rättslig grund | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, Miljöskydd |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta):






  — | 2007: 2,79 miljoner EUR; |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 374/09

Medlemsstat

Irland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme

Rättslig grund

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, Miljöskydd

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta):

—

2007: 2,79 miljoner EUR;

| — | 2008: 3,02 miljoner EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 miljoner EUR;

| — | 2009–2013: 4,0 miljoner EUR; |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 miljoner EUR;

Totalt planerat stödbelopp 25,81 miljoner EUR

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

1.1.2007–31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 470/09 |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Rättslig grund | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, Innovation |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 2 394 miljoner CZK |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | till den 31.12.2015 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Datum för antagande av beslutet

16.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 470/09

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Rättslig grund

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, Innovation

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp 2 394 miljoner CZK

Stödnivå

100 %

Varaktighet

till den 31.12.2015

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 502/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Rättslig grund | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 18 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp 72 miljoner EUR |
| Stödnivå | 80 % |
| Varaktighet | till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 502/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freie und Hansestadt Hamburg

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Rättslig grund

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 18 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp 72 miljoner EUR

Stödnivå

80 %

Varaktighet

till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 680/09 |
| Medlemsstat | Rumänien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Rättslig grund | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 400 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 2009–2014 |
| Ekonomisk sektor | Bilindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Datum för antagande av beslutet

17.12.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 680/09

Medlemsstat

Rumänien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Rättslig grund

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp 400 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

2009–2014

Ekonomisk sektor

Bilindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/20

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 47/04

Kommissionen beslutade den 19 februari 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5768. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5768. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/20

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 47/05

Kommissionen beslutade den 15 februari 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5771. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5771. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/21

---

Eurons växelkurs (1)

24 februari 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3547 |
| JPY | japansk yen | 122,16 |
| DKK | dansk krona | 7,4427 |
| GBP | pund sterling | 0,87750 |
| SEK | svensk krona | 9,7850 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4641 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0290 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,880 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 270,50 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,9926 |
| RON | rumänsk leu | 4,1260 |
| TRY | turkisk lira | 2,0958 |
| AUD | australisk dollar | 1,5191 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4306 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5185 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9588 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9099 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 559,43 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,5358 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2485 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2699 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 616,76 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6107 |
| PHP | filippinsk peso | 62,532 |
| RUB | rysk rubel | 40,6900 |
| THB | thailändsk baht | 44,753 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4680 |
| MXN | mexikansk peso | 17,4655 |
| INR | indisk rupie | 62,6990 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3547

JPY

japansk yen

122,16

DKK

dansk krona

7,4427

GBP

pund sterling

0,87750

SEK

svensk krona

9,7850

CHF

schweizisk franc

1,4641

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0290

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,880

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

270,50

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,9926

RON

rumänsk leu

4,1260

TRY

turkisk lira

2,0958

AUD

australisk dollar

1,5191

CAD

kanadensisk dollar

1,4306

HKD

Hongkongdollar

10,5185

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9588

SGD

singaporiansk dollar

1,9099

KRW

sydkoreansk won

1 559,43

ZAR

sydafrikansk rand

10,5358

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2485

HRK

kroatisk kuna

7,2699

IDR

indonesisk rupiah

12 616,76

MYR

malaysisk ringgit

4,6107

PHP

filippinsk peso

62,532

RUB

rysk rubel

40,6900

THB

thailändsk baht

44,753

BRL

brasiliansk real

2,4680

MXN

mexikansk peso

17,4655

INR

indisk rupie

62,6990

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/22

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2010/C 47/07

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören två euro som utges av Spanien.

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) har medlemsstaterna i euroområdet, och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt, rätt att ge ut minnesmynt i euro avsedda för omlopp på vissa villkor, bland annat att valören måste vara två euro. Dessa mynt ska uppfylla de tekniska specifikationerna för ordinarie euromynt i valören två euro, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande stat: Spanien

Anledning: Córdobas historiska centrum, som finns upptaget på Unescos världsarvslista.

Beskrivning: Myntets inre fält avbildar en interiör från den stora moskén (som nu används som katedral) i Córdoba. Till vänster återfinns myntmärket. Nedtill anges den utgivande staten följt av årtalet: ”ESPAÑA 2010”.

På myntets yttre fält återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Upplaga: 8 miljoner

Utgivningsdatum: Första kvartalet 2010.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om alla nationella myntsidor som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/23

---

Utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet

2010/C 47/08

Eftas övervakningsmyndighet anser att den anmälda åtgärden inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

| Datum för antagande av beslutet | : | 7 oktober 2009 |
| --- | --- | --- |
| Ärende nr | : | 55120 |
| Eftastat | : | Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | : | Stöd som påstås ha beviljats i samband med försäljningen av aktier i företaget Youngstorget 2 AS |
| Stödform | : | Inget stöd |
| Sektorer av ekonomin som berörs | : | Förvaltning av kommersiell fastighet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | : | Oslo kommune |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Datum för antagande av beslutet

:

7 oktober 2009

Ärende nr

:

55120

Eftastat

:

Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

:

Stöd som påstås ha beviljats i samband med försäljningen av aktier i företaget Youngstorget 2 AS

Stödform

:

Inget stöd

Sektorer av ekonomin som berörs

:

Förvaltning av kommersiell fastighet

Den beviljande myndighetens namn och adress

:

Oslo kommune

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Övriga upplysningar

:

—

Giltig språkversion av beslutstexten finns på följande webbadress:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

Konfidentiella uppgifter har tagits bort.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/24

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Republiken Korea

2010/C 47/09

Kommissionen har tagit emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs av Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope (nedan kallad sökanden), som företräder sju tillverkare i unionen.

Begäran är begränsad till att gälla en undersökning av dumpning avseende den exporterande tillverkaren KP Chemical Group, som består av Honam Petrochemicals Corp. och KP Chemical Corp. (nedan kallad KP Chemical Group) samt av vissa aspekter på skadan.

2.   Produkt

Den produkt som berörs är polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, som klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20 och har sitt ursprung i Sydkorea (nedan kallad den berörda produkten).

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 192/2007 (2) på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Sydkorea.

4.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 11.3 bygger på prima facie-bevisning som sökanden lagt fram. Av begäran framgår att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna har förändrats när det gäller KP Chemical Group och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå – nolltullsats som infördes i februari 2007 till följd av en kombinerad översyn vid giltighetstidens utgång och partiell interimsöversyn – inte längre är tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning när det gäller KP Chemical Group. En jämförelse av den exporterande tillverkarens konstruerade normalvärde med företagets exportpriser till unionen visar att det förekommer betydande dumpning.

Sökanden lämnade också prima facie-bevisning som visar att KP Chemical Groups export till unionen har underskridit unionsindustrins priser.

En fortsatt tillämpning av åtgärderna på den nuvarande nivån, som grundades på den tidigare fastställda dumpningsnivån, förefaller därför inte längre vara tillräcklig för att motverka skadevållande dumpning.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

Undersökningen kommer att inriktas på en bedömning av om de gällande åtgärderna ska fortsätta, upphävas eller ändras när det gäller den berörda exporterande tillverkaren. Som ett led i bedömningen kommer det att undersökas om påståendet att KP Chemical Groups export till unionen har underskridit unionsindustrins priser.

Eftersom ett stort antal unionstillverkare förefaller vara berörda av förfarandet kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Om det fastställs att åtgärderna bör ändras när det gäller den berörda exporterande tillverkaren, kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från företag som inte nämns särskilt i artikel 1 i förordning (EG) nr 192/2007.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till den berörda exporterande tillverkaren, till unionsindustrin och till myndigheterna i det berörda exportlandet. Uppgifterna och bevisning till stöd för dessa ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

b)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna sina synpunkter och sådana uppgifter som inte lämnats i svaren på frågeformuläret samt att framlägga bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de begär detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste göras inom den tidsfrist som anges i punkt 6 b.

6.   Tidsfrister

a)   För att ge sig till känna, besvara frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör påpekas att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parten ger sig till känna inom denna tidsfrist.

b)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 37 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt, ska märkas ”Limited” (3) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”For inspection by interested parties”.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade blivit om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in i samband med denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (GD Handel) ingriper. Förhörsombudet agerar mellanhand i kontakterna mellan de berörda parterna och kommissionen och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandling av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 1.

(3)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/27

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 47/10

| 1. | Kommissionen mottog den 17 februari 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen HAVI Global Logistics GmbH (HAVI, Tyskland), som tillhör HAVI Group LP (Förenta staterna), och McKey Luxembourg S.à.r.l (KeyLux, Luxemburg), som tillhör Keystone Group (Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget STI Freight Management GmbH (STI Freight, Tyskland) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 17 februari 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen HAVI Global Logistics GmbH (HAVI, Tyskland), som tillhör HAVI Group LP (Förenta staterna), och McKey Luxembourg S.à.r.l (KeyLux, Luxemburg), som tillhör Keystone Group (Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget STI Freight Management GmbH (STI Freight, Tyskland) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | HAVI: Logistik och distribution av livsmedel och non-food produkter, livsmedelsförädling, förpackning och administrativa tjänster samt marknadsföring, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

HAVI: Logistik och distribution av livsmedel och non-food produkter, livsmedelsförädling, förpackning och administrativa tjänster samt marknadsföring,

| — | KeyLux: Spedition, logistik och distribution inom livsmedelssektorn, |
| --- | --- |

—

KeyLux: Spedition, logistik och distribution inom livsmedelssektorn,

| — | STI Freight: Tar över verksamheterna från STI Global Network-företagen inom sektorn för spedition av livsmedel/non-food produkter. |
| --- | --- |

—

STI Freight: Tar över verksamheterna från STI Global Network-företagen inom sektorn för spedition av livsmedel/non-food produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

| 25.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/28

---

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG

Ansökan från en upphandlande enhet

2010/C 47/11

Den 15 februari 2010 tog kommissionen emot en ansökan enligt artikel 30.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan är den 16 februari 2010.

Ansökan kommer från företaget Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdotaine des eaux S.p.A. – och avser produktion och försäljning av el i Italien. I nämnda artikel 30 föreskrivs att direktiv 2004/17/EG inte är tillämpligt om den aktuella verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Utvärderingen av dessa villkor ska uteslutande ske enligt direktiv 2004/17/EG och påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

Kommissionen ska inom en tidsfrist på tre månader räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut om denna ansökan. Tidsfristen löper således ut den 16 maj 2010.

Denna tidsfrist får eventuellt förlängas med tre månader. En eventuell förlängning ska offentliggöras.

Enligt artikel 30.6 andra stycket ska nya ansökningar rörande produktion och försäljning av el i Italien, som görs innan den tidsfrist som gäller för den aktuella ansökan har löpt ut, inte betraktas som nya förfaranden, utan behandlas inom ramen för den aktuella ansökan.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

---