# Uradni list C 46/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.046.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 46 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.046.slv

Uradni list

Evropske unije

C 46

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 046/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 046/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 4 |
| 2010/C 046/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5637 – TPG/IMS Health) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 046/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5749 – Glencore/Chemoil Energy) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 046/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5657 – ENBW Kraftwerke/Evonik Power Minerals/JV) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 046/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5770 – CD&R/BCA) (
  1
  ) | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 046/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2010/C 046/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

4

2010/C 046/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5637 – TPG/IMS Health) (
  1
  )

1

5

2010/C 046/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5749 – Glencore/Chemoil Energy) (
  1
  )

1

5

2010/C 046/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5657 – ENBW Kraftwerke/Evonik Power Minerals/JV) (
  1
  )

1

6

2010/C 046/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5770 – CD&R/BCA) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 046/07 | Menjalni tečaji eura | 7 |
| | Europol |
| 2010/C 046/08 | Upravni odbor Europola – poslovnik | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 046/07

Menjalni tečaji eura

7

Europol

2010/C 046/08

Upravni odbor Europola – poslovnik

8

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 046/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5812 – Société Lyonnaise des Eaux/Sociétés de distribution d’eau et d’assainissement (II)) (
  1
  ) | 11 |
| 2010/C 046/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5809 – Mitsubishi/JGC/Ebara/EES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 046/11 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 13 |
| 2010/C 046/12 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 17 |

V   Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 046/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5812 – Société Lyonnaise des Eaux/Sociétés de distribution d’eau et d’assainissement (II)) (
  1
  )

1

11

2010/C 046/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5809 – Mitsubishi/JGC/Ebara/EES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 046/11

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

13

2010/C 046/12

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/01

| Datum sprejetja odločitve | 2.7.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 335/09 |
| Država članica | Irska |
| Regija | IE012 — Midland; IE013 — West; IE023 — Mid-West |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modification of the scheme N 751/07 — Mid-Shannon Corridor Tourism Infrastructure Scheme |
| Pravna podlaga | Chapter 12 of Part 10 of the Taxes Consolidation Act 1997 (as amended by section 29 of the Finance Act 2007 and section 27 of the Finance Act 2008 and section 7 of the Finance Act 2009) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Davčna ugodnost |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 30–50 mio. EUR |
| Intenzivnost | 12,08 % |
| Trajanje | do 31.5.2013 |
| Gospodarski sektorji | Storitve hotelov in restavracij (turizem), rekreativne, kulturne in športne storitve, nepremičnine |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Arts, Sport and Tourism |
| 23 Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Datum sprejetja odločitve

2.7.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 335/09

Država članica

Irska

Regija

IE012 — Midland; IE013 — West; IE023 — Mid-West

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modification of the scheme N 751/07 — Mid-Shannon Corridor Tourism Infrastructure Scheme

Pravna podlaga

Chapter 12 of Part 10 of the Taxes Consolidation Act 1997 (as amended by section 29 of the Finance Act 2007 and section 27 of the Finance Act 2008 and section 7 of the Finance Act 2009)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Davčna ugodnost

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 30–50 mio. EUR

Intenzivnost

12,08 %

Trajanje

do 31.5.2013

Gospodarski sektorji

Storitve hotelov in restavracij (turizem), rekreativne, kulturne in športne storitve, nepremičnine

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Arts, Sport and Tourism

23 Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 18.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 428/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Restructuring of Lloyds Banking Group |
| Pravna podlaga | The common law powers of the HM Government |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 20 600 mio. GBP |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | UK Treasury |
| 1 Horseguard Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

18.11.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 428/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Restructuring of Lloyds Banking Group

Pravna podlaga

The common law powers of the HM Government

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 20 600 mio. GBP

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

UK Treasury

1 Horseguard Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 478/09 |
| Država članica | Romunija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Individual State Guarantee for Ford Romania SA |
| Pravna podlaga | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State guarantees |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 400 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 2009–2014 |
| Gospodarski sektorji | Industrija motornih vozil |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Datum sprejetja odločitve

13.11.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 478/09

Država članica

Romunija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Individual State Guarantee for Ford Romania SA

Pravna podlaga

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State guarantees

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 400 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

2009–2014

Gospodarski sektorji

Industrija motornih vozil

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/4

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

2010/C 46/02

| Datum sprejetja odločitve | 15.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 343/09 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Andalucía |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas destinadas a la reconversión des plantaciones de determinados cítricos |
| Pravna podlaga | Orden del 2 enero de la Consejeria de Agricultura y Pesca por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos, prevista en el Real decreto 1799/2008, de 3 de octubre, y se efectúa convocatoria para el año 2009.
  REAL DECRETO 1799/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za naložbe |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Celotni proračun: 8 370 000 EUR |
| Intenzivnost | — | 50 % upravičenih naložb v področja z omejenimi možnostmi ali v področja iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe; |

Datum sprejetja odločitve

15.1.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 343/09

Država članica

Španija

Regija

Andalucía

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas destinadas a la reconversión des plantaciones de determinados cítricos

Pravna podlaga

Orden del 2 enero de la Consejeria de Agricultura y Pesca por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos, prevista en el Real decreto 1799/2008, de 3 de octubre, y se efectúa convocatoria para el año 2009.

REAL DECRETO 1799/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za naložbe

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Celotni proračun: 8 370 000 EUR

Intenzivnost

—

50 % upravičenih naložb v področja z omejenimi možnostmi ali v področja iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe;

| — | 40 % upravičenih naložb v področja v drugih regijah; |
| --- | --- |

—

40 % upravičenih naložb v področja v drugih regijah;

| — | 60 % upravičenih naložb v področja z omejenimi možnostmi iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, ter 50 % v drugih regijah, če izvajajo naložbe mladi kmetovalci v obdobju prvih pet let od začetka kmetovanja. |
| --- | --- |

—

60 % upravičenih naložb v področja z omejenimi možnostmi iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe, ter 50 % v drugih regijah, če izvajajo naložbe mladi kmetovalci v obdobju prvih pet let od začetka kmetovanja.

Trajanje

2010–2013

Gospodarski sektorji

Kmetijski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| Andalucía |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

Andalucía

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5637 – TPG/IMS Health)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/03

Komisija se je 2. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5637. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5637. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5749 – Glencore/Chemoil Energy)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/04

Komisija se je 18. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5749. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5749. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5657 – ENBW Kraftwerke/Evonik Power Minerals/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/05

Komisija se je 17. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščina in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5657. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5657. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5770 – CD&R/BCA)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/06

Komisija se je 17. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5770. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5770. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. februarja 2010

2010/C 46/07

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3577 |
| JPY | japonski jen | 123,19 |
| DKK | danska krona | 7,4434 |
| GBP | funt šterling | 0,88020 |
| SEK | švedska krona | 9,7913 |
| CHF | švicarski frank | 1,4667 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0210 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,805 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 269,80 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9703 |
| RON | romunski leu | 4,1241 |
| TRY | turška lira | 2,0849 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5070 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4172 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5382 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9383 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9125 |
| KRW | južnokorejski won | 1 559,06 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,4380 |
| CNY | kitajski juan | 9,2686 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2870 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 625,71 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6060 |
| PHP | filipinski peso | 62,516 |
| RUB | ruski rubelj | 40,7940 |
| THB | tajski bat | 44,906 |
| BRL | brazilski real | 2,4692 |
| MXN | mehiški peso | 17,4186 |
| INR | indijska rupija | 62,7460 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3577

JPY

japonski jen

123,19

DKK

danska krona

7,4434

GBP

funt šterling

0,88020

SEK

švedska krona

9,7913

CHF

švicarski frank

1,4667

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0210

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,805

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

269,80

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9703

RON

romunski leu

4,1241

TRY

turška lira

2,0849

AUD

avstralski dolar

1,5070

CAD

kanadski dolar

1,4172

HKD

hongkonški dolar

10,5382

NZD

novozelandski dolar

1,9383

SGD

singapurski dolar

1,9125

KRW

južnokorejski won

1 559,06

ZAR

južnoafriški rand

10,4380

CNY

kitajski juan

9,2686

HRK

hrvaška kuna

7,2870

IDR

indonezijska rupija

12 625,71

MYR

malezijski ringit

4,6060

PHP

filipinski peso

62,516

RUB

ruski rubelj

40,7940

THB

tajski bat

44,906

BRL

brazilski real

2,4692

MXN

mehiški peso

17,4186

INR

indijska rupija

62,7460

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Europol

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/8

---

UPRAVNI ODBOR EUROPOLA

POSLOVNIK

2010/C 46/08

UPRAVNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/JHA z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1) (v nadaljnjem besedilu: Sklep o Europolu) in zlasti člena 37(9) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vodenje Europola bi bilo treba izboljšati s poenostavljenimi postopki, splošnejšim opisom nalog upravnega odbora in uvedbo splošnega pravila, da se vse odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino. (2) |
| --- | --- |

(1)

Vodenje Europola bi bilo treba izboljšati s poenostavljenimi postopki, splošnejšim opisom nalog upravnega odbora in uvedbo splošnega pravila, da se vse odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino. (2)

| (2) | Upravni odbor je odgovoren za izvrševanje vseh nalog, ki mu jih dodeli Svet, zlasti v določbah za izvajanje Sklepa o Europolu. (3) |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor je odgovoren za izvrševanje vseh nalog, ki mu jih dodeli Svet, zlasti v določbah za izvajanje Sklepa o Europolu. (3)

| (3) | Upravni odbor pripravi svoj poslovnik (4) – |
| --- | --- |

(3)

Upravni odbor pripravi svoj poslovnik (4) –

SPREJEL NASLEDNJI POSLOVNIK:

Člen 1

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in predstavnik Komisije. Vsakega člana upravnega odbora lahko zastopa nadomestni član. Direktor se udeležuje sestankov upravnega odbora, vendar nima pravice glasovanja.

2.   V skladu s členom 37(1) Sklepa o Europolu imajo polnopravni člani ali nadomestni člani upravnega odbora (v nadaljnjem besedilu: člani) potrebna pooblastila na področjih pristojnosti upravnega odbora.

3.   Člane in direktorja lahko na sestankih upravnega odbora spremljajo strokovnjaki; predsednik upravnega odbora lahko določi njihovo največje število.

4.   Države članice in Komisija obvestijo tajnika upravnega odbora o imenovanju člana in prenehanju dolžnosti člana. Tajnik je odgovoren za posodabljanje seznama članov ter njegovo razpoložljivost upravnemu odboru in Europolu.

Člen 2

Predsednik upravnega odbora

1.   Predsednik upravnega odbora ali namestnik predsednika, kadar prvi ne more opravljati svojih dolžnosti, zagotavlja izvajanje člena 37(3) Sklepa o Europolu.

2.   Vsak novi predsednik pregleda dokumentacijo upravnega odbora in za ta namen sestavi dokument, ki ga predloži odboru v odobritev na prvem rednem sestanku.

Člen 3

Tajništvo upravnega odbora

Predsedniku in upravnemu odboru pomaga tajništvo. Upravni odbor je odgovoren za upravljanje tajništva in njegovega osebja. Zaradi zagotovitve njegove neodvisnosti tajništvo odgovarja le upravnemu odboru.

Člen 4

Delovanje upravnega odbora

1.   Upravni odbor se sestane vsaj dvakrat letno in odloča z dvotretjinsko večino članov, razen če ni v Sklepu o Europolu določeno drugače.

2.   Kadar predsednik meni, da tako narekujejo okoliščine, lahko bodisi na svojo pobudo bodisi na pobudo tretjine članov skliče sestanek upravnega odbora. Če sestanek zahteva član ali direktor, se predsednik posvetuje z drugimi člani in, če se jih tretjina strinja, skliče sestanek.

V primerih iz tega odstavka mora predsednik sestanek sklicati v 30 dneh od prejema zahteve.

3.   Upravni odbor lahko povabi osebe, posebej usposobljene za zadeve, ki bodo obravnavane, da spregovorijo o določeni točki dnevnega reda.

4.   Upravni odbor lahko ustanovi delovne skupine za katero koli zadevo v njegovi pristojnosti. Za take delovne skupine veljajo naslednje določbe:

| (a) | upravni odbor jasno opredeli njihov obseg in naloge; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor jasno opredeli njihov obseg in naloge;

| (b) | člani upravnega odbora imajo priložnost biti zastopani v delovnih skupinah. Predstavniki se zavežejo, da bodo dejavno sodelovali v delovnih skupinah; |
| --- | --- |

(b)

člani upravnega odbora imajo priložnost biti zastopani v delovnih skupinah. Predstavniki se zavežejo, da bodo dejavno sodelovali v delovnih skupinah;

| (c) | Europol se povabi k sodelovanju na sestankih delovnih skupin; |
| --- | --- |

(c)

Europol se povabi k sodelovanju na sestankih delovnih skupin;

| (d) | strokovnjaki so lahko povabljeni k udeležbi na sestankih delovnih skupin; |
| --- | --- |

(d)

strokovnjaki so lahko povabljeni k udeležbi na sestankih delovnih skupin;

| (e) | stroške sodelovanja na sestankih delovnih skupin nosijo sodelujoče države članice. |
| --- | --- |

(e)

stroške sodelovanja na sestankih delovnih skupin nosijo sodelujoče države članice.

Poleg tega delovnim skupinam upravnega odbora oziroma delovne skupine upravnega odbora:

| (f) | predseduje član upravnega odbora ali višji strokovnjak, ki ga imenuje upravni odbor; |
| --- | --- |

(f)

predseduje član upravnega odbora ali višji strokovnjak, ki ga imenuje upravni odbor;

| (g) | obravnavajo in pripravijo predloge, ki se predložijo upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

obravnavajo in pripravijo predloge, ki se predložijo upravnemu odboru;

| (h) | svoj posel opravljajo na podlagi ustnih informacij ali dokumentacije, predloženih najpozneje dva tedna pred njihovimi sestanki, razen če njihov predsednik zaradi nujnosti ne odloči drugače; |
| --- | --- |

(h)

svoj posel opravljajo na podlagi ustnih informacij ali dokumentacije, predloženih najpozneje dva tedna pred njihovimi sestanki, razen če njihov predsednik zaradi nujnosti ne odloči drugače;

| (i) | svoje sestanke vodijo v skladu z jezikovno ureditvijo, določeno z obstoječo prakso; |
| --- | --- |

(i)

svoje sestanke vodijo v skladu z jezikovno ureditvijo, določeno z obstoječo prakso;

| (j) | prek svojih predsednikov po potrebi poročajo upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(j)

prek svojih predsednikov po potrebi poročajo upravnemu odboru;

| (k) | pomaga tajništvo upravnega odbora; |
| --- | --- |

(k)

pomaga tajništvo upravnega odbora;

| (l) | se razpustijo po končanju svojih nalog. Če imajo dolgoročen mandat, potrebo po njihovem nadaljnjem obstoju vsako leto presodi upravni odbor. |
| --- | --- |

(l)

se razpustijo po končanju svojih nalog. Če imajo dolgoročen mandat, potrebo po njihovem nadaljnjem obstoju vsako leto presodi upravni odbor.

5.   Kadar predsednik upravnega odbora meni, da tako narekujejo okoliščine, lahko upravni odbor pozove, naj sprejme odločitev ali izrazi svoje mnenje o določeni zadevi s pisnimi postopki. Taki postopki trajajo standardno obdobje štirinajstih dni, razen če predsednik zaradi nujnosti ne odloči drugače.

Člen 5

Dnevni red

1.   Predsednik upravnega odbora pripravi osnutek dnevnega reda za vsak sestanek. Tajnik upravnega odbora pošlje osnutek dnevnega reda članom in direktorju vsaj štirinajst dni pred sestankom. Kadar je sklican izredni sestanek, se osnutek dnevnega reda pošlje v tednu pred sestankom.

2.   Osnutek dnevnega reda vsebuje točke, ki jih zahteva član ali direktor, če so ustrezni dokumenti predsedniku na voljo vsaj šestnajst dni pred sestankom.

3.   V osnutek dnevnega reda se lahko vključijo samo točke, za katere so bili članom in direktorju najpozneje do dne, ko je osnutek dnevnega reda razposlan, poslani ustrezni dokumenti, razen če predsednik zaradi nujnosti ne odloči drugače.

4.   Upravni odbor sprejme dnevni red na začetku sestanka.

Člen 6

Razprave upravnega odbora

1.   Za sklepčnost je potrebna navzočnost treh četrtin članov. Če sklepčnosti ni, predsednik konča sestanek in čim prej skliče drugega. Za sklepčnost drugega sestanka sta potrebni dve tretjini članov.

2.   Predsednik vodi sestanek in da prednost članom, ki želijo odpreti postopkovno vprašanje ali predhodno zadevo.

3.   Odbor sprejema odločitve na podlagi dokumentov, sestavljenih v skladu s členom 2 „Sklepa upravnega odbora o interni rabi jezikov“.

Člen 7

Glasovanje na sestankih upravnega odbora

1.   Vsak član ima en glas. V odsotnosti polnopravnega člana ima pravico do glasovanja nadomestni član.

2.   Upravni odbor izvede glasovanje na pobudo predsednika, ki da zadevo v glasovanje tudi na zahtevo katerega koli od članov, če se strinja dvotretjinska večina članov.

3.   Za vsako odločitev, ki jo sprejme upravni odbor, se navede razdelitev glasov. Odločitvi se priloži izjava z mnenji manjšine, če ta to zahteva. Glasuje se z dvigovanjem rok ali s poimenskim glasovanjem, če je izid glasovanja z dvigovanjem rok sporen.

4.   Glasovanje o odločitvah in imenovanjih je tajno, če to zahteva eden od članov ali če tako odloči predsednik. Pri tajnem glasovanju predsednik, ki mu pomagata dva druga člana, prešteje glasove in takoj objavi izid glasovanja. Predsednik lahko kateremu koli članu dovoli, da na kratko pojasni razloge za svoje glasovanje.

Člen 8

Sprejemanje sporazumov

1.   V odločitvah ali sporazumih, ki jih sprejme upravni odbor, se navede razdelitev glasov, razen če je bilo glasovanje tajno v skladu s členom 7(4) tega poslovnika.

2.   O predlogih za predložitev zadeve upravnemu odboru v odobritev se glasuje, preden se preuči vsebina zadeve.

3.   Predloge v zvezi z več zadevami je treba razdeliti, če se to zahteva.

4.   Kadar se več predlogov nanaša na isto zadevo, se najprej glasuje o najobširnejšem. V primeru sprememb se najprej glasuje o spremembi, s katero se najobsežneje spreminja osnovno besedilo. V primeru spremembe se najprej glasuje o najobsežnejši. Končno glasovanje poteka o različici besedila, ki izhaja iz prejšnjih glasovanj.

Člen 9

Zapisniki sestankov

1.   Osnutek zapisnika sestanka upravnega odbora sestavi tajništvo pod odgovornostjo predsednika in vključuje:

| — | poročilo o razpravah, |
| --- | --- |

—

poročilo o razpravah,

| — | odločitve, ki jih je sprejel upravni odbor, z navedbo razdelitve glasov pri vsakem glasovanju, |
| --- | --- |

—

odločitve, ki jih je sprejel upravni odbor, z navedbo razdelitve glasov pri vsakem glasovanju,

| — | seznam navzočih. |
| --- | --- |

—

seznam navzočih.

2.   Upravni odbor potrdi osnutek zapisnika na svojem naslednjem sestanku. Osnutek zapisnika se upravnemu odboru predloži v potrditev samo, če je bil članom poslan vsaj štiri tedne pred sestankom. Osnutek zapisnika se pošlje tudi direktorju.

3.   Če osnutek zapisnika ni bil poslan pravočasno, se potrditev lahko odloži do naslednjega sestanka. Kadar je med sestankoma zelo dolg presledek, lahko člani izrazijo svoje pripombe ali soglasje s pisnim postopkom.

4.   Predlogi za spremembe osnutka zapisnika se predložijo pisno tajništvu pred začetkom sestanka, na katerem naj bi bil osnutek zapisnika potrjen.

5.   Ko je zapisnik potrjen, ga podpišeta predsednik in tajnik upravnega odbora.

Člen 10

Korespondenca

Korespondenca, naslovljena na upravni odbor, se pošlje na sedež Europola v roke predsednika upravnega odbora, vodi pa jo tajnik.

Člen 11

Izdatki upravnega odbora

1.   Europol krije potne stroške članov upravnega odbora, ki predstavljajo državo članico, in stroške največ dveh strokovnjakov na delegacijo. Vsaka delegacija plača stroške nastanitve svojih članov in strokovnjakov. Stroške drugih strokovnjakov krijejo zadevne delegacije.

2.   Europol krije stroške strokovnjakov, povabljenih za svetovanje upravnemu odboru v skladu s členom 4(3) tega poslovnika.

Člen 12

Začetek veljavnosti poslovnika

Ta poslovnik začne veljati na dan začetka uporabe Sklepa o Europolu.

Člen 13

Sprememba poslovnika

Če je poslovnik spremenjen, tajnik pošlje posodobljeno različico vsem članom in direktorju. Nov poslovnik začne veljati dan po njegovi odobritvi.

V Haagu, 30. decembra 2009

Za upravni odbor

Sören CLERTON

Predsednik

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

1

(2)  Uvodna izjava 19 Sklepa o Europolu.

2

(3)  Člen 37(9)(h) Sklepa o Europolu.

3

(4)  Člen 37(9)(i) Sklepa o Europolu.

4

---

V Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5812 – Société Lyonnaise des Eaux/Sociétés de distribution d’eau et d’assainissement (II))

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/09

| 1. | Komisija je 16. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lyonnaise des Eaux (Francija), ki je pod nadzorom podjetja GDF Suez (Francija), z izmenjavo delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah izključni nadzor nad podjetji Société des Eaux du Nord (Francija), Société Provençale Des Eaux (Francija), Société d'Exploitation du Réseau d'Assainissement de Marseille (Francija), Société des Eaux de Versailles et de Saint-Cloud (Francija), Société Martiniquaise des Eaux (Francija), Société Guyanaise des Eaux (Francija), Société Stéphanoise des Eaux (Francija) in Société Nancéenne des Eaux (Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lyonnaise des Eaux (Francija), ki je pod nadzorom podjetja GDF Suez (Francija), z izmenjavo delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah izključni nadzor nad podjetji Société des Eaux du Nord (Francija), Société Provençale Des Eaux (Francija), Société d'Exploitation du Réseau d'Assainissement de Marseille (Francija), Société des Eaux de Versailles et de Saint-Cloud (Francija), Société Martiniquaise des Eaux (Francija), Société Guyanaise des Eaux (Francija), Société Stéphanoise des Eaux (Francija) in Société Nancéenne des Eaux (Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Lyonnaise des Eaux: zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Lyonnaise des Eaux: zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode,

| — | za osem ciljnih podjetij: zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode (razen podjetja Société d'Exploitation du Réseau d'Assainissement de Marseille, ki se ukvarja samo s prečiščevanjem vode). |
| --- | --- |

—

za osem ciljnih podjetij: zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode (razen podjetja Société d'Exploitation du Réseau d'Assainissement de Marseille, ki se ukvarja samo s prečiščevanjem vode).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5812 – Société Lyonnaise des Eaux/Sociétés de distribution d’eau et d’assainissement (II) lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5812 – Société Lyonnaise des Eaux/Sociétés de distribution d’eau et d’assainissement (II) lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5809 – Mitsubishi/JGC/Ebara/EES)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 46/10

| 1. | Komisija je 17. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Mitsubishi Corporation („Mitsubishi“, Japonska), JGC Corporation („JGC“, Japonska) in Ebara Corporation („Ebara“, Japonska) s prodajo in nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Ebara Engineering Service Co. Ltd („EES“, Japonska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Mitsubishi Corporation („Mitsubishi“, Japonska), JGC Corporation („JGC“, Japonska) in Ebara Corporation („Ebara“, Japonska) s prodajo in nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Ebara Engineering Service Co. Ltd („EES“, Japonska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mitsubishi: svetovni koncern, dejaven v številnih gospodarskih panogah po vsem svetu, vključno z energetiko, kovinsko, strojno, kemično in prehrambno industrijo ter splošnim trgovskim blagom, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mitsubishi: svetovni koncern, dejaven v številnih gospodarskih panogah po vsem svetu, vključno z energetiko, kovinsko, strojno, kemično in prehrambno industrijo ter splošnim trgovskim blagom,

| — | za JGC: zasnova, izgradnja in upravljanje industrijskih obratov in rafinerij, |
| --- | --- |

—

za JGC: zasnova, izgradnja in upravljanje industrijskih obratov in rafinerij,

| — | za Ebara: naprave za prenos tekočin (črpalke, kompresorji ipd), okoljske naprave in sorodna oprema (za čiščenje odpadne vode, ravnanje s trdnimi odpadki ipd.) in finomehanika za industrijo polprevodnikov, |
| --- | --- |

—

za Ebara: naprave za prenos tekočin (črpalke, kompresorji ipd), okoljske naprave in sorodna oprema (za čiščenje odpadne vode, ravnanje s trdnimi odpadki ipd.) in finomehanika za industrijo polprevodnikov,

| — | za EES: zasnova, izgradnja in upravljanje naprav za čiščenje vode ter zagotavljanje s tem povezanih storitev. |
| --- | --- |

—

za EES: zasnova, izgradnja in upravljanje naprav za čiščenje vode ter zagotavljanje s tem povezanih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. bjave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5809 – Mitsubishi/JGC/Ebara/EES na naslov





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. bjave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5809 – Mitsubishi/JGC/Ebara/EES na naslov

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/13

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 46/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„BRUNA BÖNOR FRÅN ÖLAND“

ES št.: SE-PGI-0005-0692-03.04.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Bruna bönor från Öland“

2.   Država članica ali tretja država:

Kraljevina Švedska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6: | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Proizvod sestavljajo suha semena rjavega fižola (Phaseolus vulgaris L.) sort Bonita, Karin, Katja in Stella I.

Okus fižola lahko opišemo takole:

| | Fižol sorte Bonita ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Je blagega okusa, obdajata ga izrazit vonj fižola in rahel priokus po kuhanem krompirju. Fižol ima čvrsto teksturo in ga je treba žvečiti.
  Fižol s kuhanjem najpogosteje postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami od ena do deset je ocenjen z osem, pri čemer stopnja ena pomeni, da fižol s kuhanjem ne postane kašast, stopnja deset pa, da fižol postane kašast. Fižol sorte Bonita, ki je blede, svetlo rjave barve, je glede na obarvanost med štirimi sortami drugi najsvetlejši po vrsti. |
| --- | --- |

Fižol sorte Bonita ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Je blagega okusa, obdajata ga izrazit vonj fižola in rahel priokus po kuhanem krompirju. Fižol ima čvrsto teksturo in ga je treba žvečiti.

Fižol s kuhanjem najpogosteje postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami od ena do deset je ocenjen z osem, pri čemer stopnja ena pomeni, da fižol s kuhanjem ne postane kašast, stopnja deset pa, da fižol postane kašast. Fižol sorte Bonita, ki je blede, svetlo rjave barve, je glede na obarvanost med štirimi sortami drugi najsvetlejši po vrsti.

| | Fižol sorte Karin ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Okus je zelo blag, nevtralen, z rahlim priokusom po kuhanem krompirju. Ima mehko teksturo in lahko ga je žvečiti.
  Fižol s kuhanjem najpogosteje postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen z deset. Fižol sorte Karin, ki je blede, svetlo rjave barve, je glede na obarvanost med štirimi sortami najsvetlejši. |
| --- | --- |

Fižol sorte Karin ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Okus je zelo blag, nevtralen, z rahlim priokusom po kuhanem krompirju. Ima mehko teksturo in lahko ga je žvečiti.

Fižol s kuhanjem najpogosteje postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen z deset. Fižol sorte Karin, ki je blede, svetlo rjave barve, je glede na obarvanost med štirimi sortami najsvetlejši.

| | Fižol sorte Katja ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Ima zelo izrazit okus po fižolu, njegova konsistenca je nežna in mehka, z rahlo kislim priokusom. Tekstura je čvrsta in fižol je treba žvečiti.
  Fižol s kuhanjem najverjetneje ne postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen z dve. Fižol sorte Katja, ki je izrazito kostanjevo rjave barve, je med temi štirimi sortami najbolj obarvan. |
| --- | --- |

Fižol sorte Katja ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Ima zelo izrazit okus po fižolu, njegova konsistenca je nežna in mehka, z rahlo kislim priokusom. Tekstura je čvrsta in fižol je treba žvečiti.

Fižol s kuhanjem najverjetneje ne postane kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen z dve. Fižol sorte Katja, ki je izrazito kostanjevo rjave barve, je med temi štirimi sortami najbolj obarvan.

| | Fižol sorte Stella I ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Je izrazito kremast z nežnim vonjem fižola in rahlim priokusom po kuhanem krompirju. Njegova tekstura je mehka in nekoliko bolj trda za žvečenje; je bolj trd od fižola sort Karin ali Bonita, vendar manj od fižola sorte Katja.
  Fižol je po kuhanju po navadi srednje kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen s sedem. Fižol sorte Stella I, ki je izrazito svetlo rjave barve, je med temi štirimi sortami drugi najbolj obarvan. |
| --- | --- |

Fižol sorte Stella I ima nežen in rahlo sladko-kisel vonj. Je izrazito kremast z nežnim vonjem fižola in rahlim priokusom po kuhanem krompirju. Njegova tekstura je mehka in nekoliko bolj trda za žvečenje; je bolj trd od fižola sort Karin ali Bonita, vendar manj od fižola sorte Katja.

Fižol je po kuhanju po navadi srednje kašast/mokast. Na lestvici s stopnjami do deset je ocenjen s sedem. Fižol sorte Stella I, ki je izrazito svetlo rjave barve, je med temi štirimi sortami drugi najbolj obarvan.

Barvo fižola lahko po mednarodni barvni lestvici enotno opišemo kot rumeno-rjavo v barvnem obsegu med okoli S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R in S 2060-Y30R.

V suhem stanju imajo vse štiri vrste značilno surovo vsebnost beljakovin med 19 % in 21 %. Vsebnost kalcija je med 0,08 % in 0,12 %, vsebnost fosforja med 0,40 % in 0,55 % ter vsebnost magnezija med 0,10 % in 0,20 %.

Vse sorte imajo kratka, jajčasta ali eliptična ter okrogla semena, ki so ena in pol do dvakrat daljša kot široka. Dolga so od 8 do15 mm.

Vsebnost vode v fižolu mora biti najmanj 9 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Se ne uporablja.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Rast in sušenje z zlaganjem v redi, v kopah na poljih, na stojalih za sušenje sena ali v sušilnicah morata potekati na geografskem območju. Sušenje z zgoraj navedenimi metodami pomeni človekovo poseganje, ki zahteva dobro praktično znanje o tem, kako bo to vplivalo na kakovost svežnjev fižola.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Se ne uporablja.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Se ne uporablja.

4.   Kratek opis geografskega območja:

Semena „Bruna bönor från Öland“ se pridelujejo v območjih, ki zajemajo občini Mörbylånga in Borgholm na otoku Öland v Baltskem morju, blizu vzhodne obale kopnega ozemlja Švedske.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Öland ima na splošno mile jeseni in zime. Poleti je veliko sonca s povprečno temperaturo 17 °C. Letnih padavin je med 400 in 500 mm.

Prst na otoku Öland je pretežno iz peska in mivke, ki sta posebej primerna za gojenje rjavega fižola. Po ustnem izročilu fižol doseže najboljšo kakovost, če raste na peščenih tleh, ker so toplejša od glinastih in jeseni ne zadržujejo veliko vode. Prst, ki jeseni zadržuje veliko vode, ustvarja večje možnosti za pojav glivičnih bolezni pri fižolu, ki pri spravilu pogosto pride v stik s prstjo. Sušenje na poljih z zlaganjem v redi, v kopah, na stojalih za sušenje sena ali v sušilnicah pomeni človekovo poseganje, kar zahteva dobro praktično znanje o tem, kako bo to vplivalo na kakovost svežnjev fižola.

Literatura o pridelovanju semen kmetijskih pridelkov (Nilsson-Leissner; Weibull & Nordén, 1950) navaja, da rjavi fižol rabi lahko in toplo prst. Optimalni pogoji so prodnata tla z odličnim odvajanjem vode, visoko vrednostjo pH, dobrim rastlinjem in brez plevela. Navaja tudi, da je fižol zdrži sušo, vendar je zelo občutljiv na nočne zmrzali ter za visoko kakovost med zorenjem potrebuje suho in toplo vreme.

Na Švedskem je nekaj območij, ki izpolnjujejo pogoje, to pomeni, da imajo dolgo rastno obdobje z zgodnjo pomladjo, malo padavin v rastni dobi, mile jeseni in veliko ur sončne svetlobe. Otok Öland je območje, kjer so pogoji najboljši.

5.2   Posebnost proizvoda:

V nasprotju s tujimi rjavimi sortami imajo semena „Bruna böner från Öland“ enakomerno, enotno in izrazito rumeno rjavo barvo, po mednarodni barvni lestvici razvrščeno med okoli S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R in S 2060-Y30R. Značilna barva je delno odvisna od sorte in delno od enakomernega sušenja fižola.

Vse sorte imajo kratka, jajčasta ali eliptična ter okrogla semena, ki so ena in pol do dvakrat daljša kot široka. Dolga so od 8 do15 mm. Na tem geografskem območju se ne goji nobena druga sorta rjavega fižola.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

„Bruna böner från Öland“ lahko dobi svojo značilno zlato rjavo barvo, če je dovolj sonca in med zorenjem jeseni ni preveč padavin. Pogoste padavine v prvi polovici septembra dajo fižolu bolj sivo, temnejšo barvo, skrajšajo dobo hranjenja fižola in povzročijo glivične bolezni.

Na Švedskem je nekaj območij, ki izpolnjujejo pogoje, kar pomeni, da imajo dolgo rastno obdobje z zgodnjo pomladjo, malo padavin v rastni dobi, mile jeseni z malo padavinami in veliko ur sončne svetlobe. Otok Öland je območje, kjer so pogoji najboljši.

Da bi fižol obdržal optimalno kakovost, ga je treba sušiti na poljih zloženega v redi, v kopah, na stojalih za sušenje sena ali v sušilnicah. Te dejavnosti pomenijo, da na kakovost vpliva človeški dejavnik, kar zahteva dobro praktično znanje za ocenitev kakovosti fižola. Znanje o sušenju na poljih je tradicija, ki jo kmetje ustno prenašajo iz generacije v generacijo. Fižol se po potrebi lahko dodatno suši v sušilnicah za stročnice.

Obstaja pisni dokaz, da fižol na otoku Öland tradicionalno nepretrgoma gojijo od leta 1883. Zgoraj opisane zadevne sorte na otoku Öland gojijo odkar so se pojavile na trgu.

Fižol „Bruna böner från Öland“ imajo zelo radi v celi državi, kar dokazuje dejstvo, da je švedsko združenje pridelovalcev semen gojiteljem fižola „Bruna böner från Öland“ podelilo različne nagrade na nacionalnih in regionalnih prireditvah. Ni zapisov, ki bi kazali, da so nagrado švedskega združenja gojiteljev semen dobile še katere druge sorte fižola.

V letih od 1930 do 1950 je švedsko združenje pridelovalcev semen organiziralo nacionalne sejme semen z ocenjevanjem semen različnih sort iz vseh delov Švedske. Nagrado so za svoj rjavi fižol leta 1937, 1942 in 1950 osvojili bratje Petersson, pridelovalci semen iz Lille Frö na otoku Öland.

Vsako leto otok Öland organizira praznik žetve (običajno zadnji konec tedna v septembru) in „dan rjavega fižola“ (v drugi polovici septembra). Veliko je prireditev, na katerih so javnosti predstavljeni rjavi fižol in recepti za jedi iz rjavega fižola. Prebivalci krajev in regij na otoku Öland že deset let izdajajo posebno zbirko receptov za rjavi fižol.

Fižol „Bruna böner från Öland“ je bil 10. novembra 2006 vključen na seznam okusov, vrednih ohranitve na nacionalnem in mednarodnem nivoju, ki ga sestavlja Slow Food Svenska Arkkommission.

V maloprodajni verigi se sorta „Bruna böner från Öland“ prodaja po vsaj 10-odstotno višji ceni kot ostale sorte, na primer, beli fižol, fižol Borlotti in fižol Kidney. Na Švedskem je to edini fižol, ki se goji v trgovinsko pomembnem obsegu. Cena, ki se plača švedskim gojiteljem fižola „Bruna böner från Öland“, je do 50 % višja od cene uvoženega fižola za isto uporabo.

Če povzamemo, zahtevek za ZGO utemeljujemo z dejstvom, da fižol potrebuje zlasti ugodno podnebje, in njegovim slovesom v maloprodajni verigi.

Sklic na objavo specifikacije:

http://www.slv.se/upload/dokument/remisser/remisser_2007/Ansokan_Bruna_%20bonor_fran_%20Oland_webbversion.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/17

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 46/12

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„DRESDNER CHRISTSTOLLEN/DRESDNER STOLLEN/DRESDNER WEIHNACHTSSTOLLEN“

ES št.: DE-PGI-0005-0704-17.06.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Dresdner Christstollen/Dresdner Stollen/Dresdner Weihnachtsstollen“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 2.4 – | Fino pecivo |
| --- | --- |

Skupina 2.4 –

Fino pecivo

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ oz. „Dresdner Christstollen“ (v nadaljnjem besedilu: „Stollen“) je težko kvašeno pecivo z velikim deležem masla in sadja, ki se pripravlja predvsem od avgusta do januarja. „Stollen“ (božični kolači) se oblikujejo ročno in prerežejo oz. prelomijo kot hleb ali valjajo oz. tolčejo in se ne smejo peči v modelu ali pekaču. Najmanjša teža je 500 g.

„Stollen“ morajo vsebovati vsaj naslednje sestavine: pšenično moko tipa 405 ali 550, polnomastno mleko ali polnomastno mleko v prahu, kristalni sladkor, sveže maslo ali topljeno maslo, oranžat in/ali citronat, sultanine, sladke in grenke mandlje, limonine lupine, jedilno sol, sladkor v prahu, začimbe.

Vsebovati ne smejo naslednjih sestavin:

umetnih arom, neposredno dodanih dodatnih snovi, margarine.

Naslednje sestavine morajo biti glede na delež moke v naslednjih deležih:

sveže maslo ali ustrezna količina topljenega masla: 50 %

sultanine: 65 %

citronat in/ali oranžat: 20 %

sladki in grenki mandlji: 15 %

„Stollen“ ima gladko zunanjo obliko, je primerno porjavel ter enakomerno maslen in sladkan. Ima rahlo sredico z enakomerno porazdeljenimi sadeži. „Stollen“ ima čisto, aromatično in polno aromo ter okus.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

„Stollen“ se v celoti proizvaja na geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Stollen“ se pakira in označuje neposredno po proizvodnji, najpozneje pa preden ga proizvajalec prevaža ali proda, da se prepreči kontaminacija s klicami ali drugi negativni vplivi na „Stollen“, predvsem pa na njegovo masleno in sladkano površino.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Označuje se z napisom „Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ ali „Dresdner Christstollen“, ki je prevladujoča oznaka na vidni zgornji strani embalaže.

Proizvajalec mora svoje ime ali podjetje navesti na vidni površini embalaže, kar pa mora biti glede na optične učinke manj opazno od napisa „Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ ali „Dresdner Christstollen“.

Poleg podatkov o proizvajalcu sta na embalaži lahko tudi ime ali podjetje trgovca, pri čemer mora biti razvidno, da gre za trgovca. Ti podatki o trgovcu so lahko navedeni le na ozkih stranskih površinah in/ali na spodnji strani embalaže. Podatki o trgovcu ne smejo biti vidnejši od podatkov o proizvajalcu.

Na vidni zgornji strani embalaže mora biti odtisnjen tudi naslednji znak kakovosti vložnika z ustrezno individualno kontrolno številko proizvajalca.

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Zgodovinsko geografsko območje je omejeno na glavno mesto dežele Dresden in na širše območje Dresden, ki je opredeljeno z naslednjimi kraji:

Moritzburg, Radebeul, Arnsdorf, Ottendorf-Okrilla, Radeburg, Coswig, Pirna, Wachau, Freital, Radeberg, Weinböhla, Heidenau.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Tradicija peke kolačev „Stollen“ sega na geografskem območju v 15. stoletje. Na dresdenski božični tržnici (Dresdner Striezelmarkt) je bil „Stollen“ leta 1434 prvič omenjen v listinah kot „Striezel“ (štručka). Leta 1530 je bil v nekem dokumentu dresdenskega mestnega arhiva „Stollen“ omenjen kot „Christstollen“ (Kristusov kolač). Posebni sloves je okoli leta 1490 pridobilo tako imenovano masleno pismo („Butterbrief“), s katerim je papež Inocenc VIII (1432 do 1492) preklical prepoved peke maslenega peciva, ki je od papeževega odloka iz leta 1450 veljala za dresdenske peke v postnem adventnem času. Od leta 1727 se je „Dresdner Stollen“ v božičnem času dostavljal na saški dvor Avgusta Močnega, ki je leta 1730 dresdenskim pekom naročil, da za vojaško parado „Zeithainer Lustlager“ spečejo ogromni „Stollen“ za 24 000 gostov, težek 1,8 tone. Peki in slaščičarji s tega geografskega območja od takrat dalje nadaljujejo in nadzirajo tradicijo zelo kakovostne peke božičnih kolačev. Tradicionalni, deloma srednjeveški recepti se prenašajo kot izročilo znotraj posameznih obratov.

5.2   Posebnost proizvoda:

Posebnosti kolača „Dresdner Stollen“ se odražajo z njegovim ugledom in kakovostjo. Posebni ugled izhaja nenazadnje iz letne prodaje 2 milijonov božičnih kolačev, proizvedenih na geografskem območju, po vsem svetu, kar potrjujejo tudi priloženi dokumenti nemškega združenja slaščičarjev, saškega ministrstva za okolje in kmetijstvo ter obrtne zbornice v Dresdnu. Posebno kakovost kolača „Dresdner Stollen“ potrjujejo tudi standardi kakovosti, ki so že veliko let določeni po statutu in so se od vedno spoštovali ter se nadzirajo z notranjimi postopki za preverjanje. Zaradi visoke kakovosti spada „Dresdner Stollen“ med vrhunske proizvode in se pri neodvisnih preskusih (npr. „Stiftung Warentest“) ocenjuje kot posebna kategorija. Leta 1993 se je z raziskavo javnega mnenja ugotovilo, da več kot 60 % vprašanih v izrazu „Dresdner Stollen“ prepozna označbo porekla. Nemško zvezno sodišče je leta 2002 potrdilo geografsko poreklo izraza „Dresdner Stollen“.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Ugled in kakovost kolača „Stollen“, proizvedenega na geografskem območju, temeljita na zgodovinskih koreninah, ekskluzivnosti, ki je bila dosežena že zgodaj s papeževim maslenim pismom, in na tradiciji, ki se pri peki božičnega kolača na geografskem okolju stalno razvija in nadzoruje na visoki kakovostni ravni.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Markenblatt Heft 22 z dne 30.5.2008, del 7c, str. 40330

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=541)

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---