# Uradni list L 319/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 319 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5129. november 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 319

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5129. november 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1176/2008 z dne 27. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 713/2005 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1177/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1178/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih ter uredb Komisije (ES) št. 1503/2006 in (ES) št. 657/2007 glede prilagoditev po reviziji statističnih klasifikacij NACE in CPA (
  1
  ) | 16 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1179/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2008/55/ES o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi s prelevmani, davki in drugimi ukrepi | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1180/2008 z dne 28. novembra 2008 o vzpostavitvi sistema za sporočanje informacij o nekaterih dobavah govejega, telečjega in svinjskega mesa na ozemlje Ruske federacije (Kodificirana različica) | 44 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1181/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav | 47 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1182/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009 | 49 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1183/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1019/2002 o tržnih standardih za oljčno olje | 51 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1184/2008 z dne 28. novembra 2008 o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah ES in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 52 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1185/2008 z dne 28. novembra 2008 o prepovedi ribolova na romba v Črnem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Bolgarije | 54 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1186/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008 | 56 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture | 59 |
| | * | Direktiva Komisije 2008/109/ES z dne 28. novembra 2008 o spremembi Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti | 68 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1176/2008 z dne 27. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 713/2005 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije

1

Uredba Komisije (ES) št. 1177/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 1178/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih ter uredb Komisije (ES) št. 1503/2006 in (ES) št. 657/2007 glede prilagoditev po reviziji statističnih klasifikacij NACE in CPA (
  1
  )

1

16

*

Uredba Komisije (ES) št. 1179/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2008/55/ES o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi s prelevmani, davki in drugimi ukrepi

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1180/2008 z dne 28. novembra 2008 o vzpostavitvi sistema za sporočanje informacij o nekaterih dobavah govejega, telečjega in svinjskega mesa na ozemlje Ruske federacije (Kodificirana različica)

(Kodificirana različica)

44

*

Uredba Komisije (ES) št. 1181/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav

47

*

Uredba Komisije (ES) št. 1182/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009

49

*

Uredba Komisije (ES) št. 1183/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1019/2002 o tržnih standardih za oljčno olje

51

*

Uredba Komisije (ES) št. 1184/2008 z dne 28. novembra 2008 o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah ES in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

52

*

Uredba Komisije (ES) št. 1185/2008 z dne 28. novembra 2008 o prepovedi ribolova na romba v Črnem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Bolgarije

54

Uredba Komisije (ES) št. 1186/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008

56

DIREKTIVE

*

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

59

*

Direktiva Komisije 2008/109/ES z dne 28. novembra 2008 o spremembi Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

68

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/891/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2003/61/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi s semenskim krompirjem s poreklom iz nekaterih kanadskih provinc
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7317) | 71 |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2008/892/ES |
| | * | Odločba Evropske centralne banke z dne 28. oktobra 2008 o prehodnih določbah za uporabo obveznih rezerv Evropske centralne banke po uvedbi eura na Slovaškem (ECB/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/ES |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2008 o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema (ECB/2008/17) | 76 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/891/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2003/61/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi s semenskim krompirjem s poreklom iz nekaterih kanadskih provinc
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7317)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7317)

71

Evropska centralna banka

2008/892/ES

*

Odločba Evropske centralne banke z dne 28. oktobra 2008 o prehodnih določbah za uporabo obveznih rezerv Evropske centralne banke po uvedbi eura na Slovaškem (ECB/2008/14)

(ECB/2008/14)

73

2008/893/ES

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 17. novembra 2008 o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema (ECB/2008/17)

(ECB/2008/17)

76

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2008/894/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM/1/2008 z dne 16. septembra 2008 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruzij (EUMM Georgia) | 79 |
| | | 2008/895/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/14/2008 z dne 21. novembra 2008 o imenovanju poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 80 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2008/894/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM/1/2008 z dne 16. septembra 2008 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruzij (EUMM Georgia)

79

2008/895/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/14/2008 z dne 21. novembra 2008 o imenovanju poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1176/2008

z dne 27. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 713/2005 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) ter zlasti členov 15 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

I.   Prejšnja preiskava in obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 713/2005 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni izdelek“), ki so uvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve se giblje med 17,3 % in 30,3 % za individualno imenovane izvoznike, s preostalo stopnjo dajatve 32 %, uvedeno na uvoz od drugih izvoznikov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 713/2005 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni izdelek“), ki so uvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. Stopnja dajatve se giblje med 17,3 % in 30,3 % za individualno imenovane izvoznike, s preostalo stopnjo dajatve 32 %, uvedeno na uvoz od drugih izvoznikov.

II.   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (2) | Po uvedbi dokončne izravnalne dajatve je indijska vlada („IV“) uveljavljala stališče, da so se okoliščine glede dveh shem subvencioniranja (sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme oprostitve davka na dohodek v skladu z oddelkom 80 HHC zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne. Posledično je trdila, da se je stopnja subvencioniranja verjetno znižala in da je zato treba pregledati ukrepe, ki so bili deloma uvedeni za te sheme. |
| --- | --- |

(2)

Po uvedbi dokončne izravnalne dajatve je indijska vlada („IV“) uveljavljala stališče, da so se okoliščine glede dveh shem subvencioniranja (sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme oprostitve davka na dohodek v skladu z oddelkom 80 HHC zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne. Posledično je trdila, da se je stopnja subvencioniranja verjetno znižala in da je zato treba pregledati ukrepe, ki so bili deloma uvedeni za te sheme.

| (3) | Komisija je proučila dokaze, ki jih je predložila IV, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 713/2005. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proučila dokaze, ki jih je predložila IV, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 713/2005.

| (4) | Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bil oceniti potrebo za nadaljevanje, odstranitev ali spremembo obstoječih ukrepov glede tistih družb, ki so imele koristi od ene ali obeh spremenjenih shem subvencioniranja, kadar je bilo zagotovljenih dovolj dokazov v skladu z ustreznimi določbami obvestila o začetku. S preiskavo v zvezi z delnim vmesnim pregledom naj bi se tudi ocenila potreba, odvisno od ugotovitev pregleda, po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, sodelujoče v preiskavi, in ki določajo raven obstoječih ukrepov, in/ali preostale ukrepe, ki se uporabljajo za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(4)

Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bil oceniti potrebo za nadaljevanje, odstranitev ali spremembo obstoječih ukrepov glede tistih družb, ki so imele koristi od ene ali obeh spremenjenih shem subvencioniranja, kadar je bilo zagotovljenih dovolj dokazov v skladu z ustreznimi določbami obvestila o začetku. S preiskavo v zvezi z delnim vmesnim pregledom naj bi se tudi ocenila potreba, odvisno od ugotovitev pregleda, po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, sodelujoče v preiskavi, in ki določajo raven obstoječih ukrepov, in/ali preostale ukrepe, ki se uporabljajo za vse druge družbe.

III.   Obdobje preiskave

| (5) | Preiskava je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

IV.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Komisija je o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom uradno obvestila IV in tiste indijske proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v prejšnji preiskavi, so bili omenjeni v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2005 in bili navedeni v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, za katere je bilo ugotovljeno, da so imeli koristi od katere koli od obeh domnevno spremenjenih shem subvencioniranja, ter proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predstavijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom uradno obvestila IV in tiste indijske proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v prejšnji preiskavi, so bili omenjeni v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2005 in bili navedeni v obvestilu o začetku delnega vmesnega pregleda, za katere je bilo ugotovljeno, da so imeli koristi od katere koli od obeh domnevno spremenjenih shem subvencioniranja, ter proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predstavijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane.

| (7) | Zaradi očitno velikega števila strank, vključenih v ta pregled, je bila za preiskavo subvencioniranja predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi očitno velikega števila strank, vključenih v ta pregled, je bila za preiskavo subvencioniranja predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (8) | Samo dva proizvajalca izvoznika sta se odzvala in predložila zahtevane informacije za vzorčenje. Zato uporaba tehnik vzorčenja ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(8)

Samo dva proizvajalca izvoznika sta se odzvala in predložila zahtevane informacije za vzorčenje. Zato uporaba tehnik vzorčenja ni bila potrebna.

| (9) | Vendar pa je eden od zgoraj navedenih proizvajalcev izvoznikov v odgovoru na vzorčenje navedel, da med obdobjem preiskave, ki je pripeljalo do veljavnih ukrepov, ali med OPP ni imel nobenih koristi od domnevno spremenjenih shem subvencioniranja (tj. sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme oprostitve davka na dohodek v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek). Poleg tega ta družba tudi ni sodelovala v prvotni preiskavi in ni bila ugotovljena nobena posebna potreba po prilagoditvi preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe, vključno s to. Tako družba ni izpolnila določb o upravičenosti glede obsega preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom, kakor so določene v točki (4) obvestila o začetku, in zato ni mogla sodelovati v tej preiskavi v zvezi s pregledom. Zadevna družba je bila o tem ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(9)

Vendar pa je eden od zgoraj navedenih proizvajalcev izvoznikov v odgovoru na vzorčenje navedel, da med obdobjem preiskave, ki je pripeljalo do veljavnih ukrepov, ali med OPP ni imel nobenih koristi od domnevno spremenjenih shem subvencioniranja (tj. sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev in sheme oprostitve davka na dohodek v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek). Poleg tega ta družba tudi ni sodelovala v prvotni preiskavi in ni bila ugotovljena nobena posebna potreba po prilagoditvi preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe, vključno s to. Tako družba ni izpolnila določb o upravičenosti glede obsega preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom, kakor so določene v točki (4) obvestila o začetku, in zato ni mogla sodelovati v tej preiskavi v zvezi s pregledom. Zadevna družba je bila o tem ustrezno obveščena.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnik edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, ki je bil upravičen za ta pregled (Ranbaxy Laboratories Ltd), in IV. Izpolnjen vprašalnik je prejela od tega proizvajalca in IV. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnik edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, ki je bil upravičen za ta pregled (Ranbaxy Laboratories Ltd), in IV. Izpolnjen vprašalnik je prejela od tega proizvajalca in IV.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju pomembne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:






  1. | indijske vlade,
  ministrstva za trgovino v New Delhiju; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju pomembne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

1.

indijske vlade,

ministrstva za trgovino v New Delhiju;

| 2. | proizvajalcev izvoznikov v Indiji,
  družbe Ranbaxy Laboratories Ltd. v New Delhiju. |
| --- | --- |

2.

proizvajalcev izvoznikov v Indiji,

družbe Ranbaxy Laboratories Ltd. v New Delhiju.

V.   Razkritje in pripombe na postopek

| (12) | IV in druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati spremembo stopnje dajatve, ki se uporablja za edinega sodelujočega indijskega proizvajalca, in podaljšati obstoječe ukrepe za vse druge družbe, ki niso sodelovale pri tem delnem vmesnem pregledu. Na voljo so imele tudi dovolj časa za pripombe. Vsi predloženi dokumenti in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kakor je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(12)

IV in druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati spremembo stopnje dajatve, ki se uporablja za edinega sodelujočega indijskega proizvajalca, in podaljšati obstoječe ukrepe za vse druge družbe, ki niso sodelovale pri tem delnem vmesnem pregledu. Na voljo so imele tudi dovolj časa za pripombe. Vsi predloženi dokumenti in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kakor je navedeno spodaj.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (13) | Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali pakiranjih za prodajo na drobno in so uvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(13)

Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali pakiranjih za prodajo na drobno in so uvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije.

C.   SUBVENCIJE

I.   Uvod

| (14) | Na podlagi podatkov, ki sta jih predložila IV in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ter odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (a) | shema vnaprejšnjih odobritev („Advance Authorization Scheme“) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme); |
| --- | --- | --- |

(14)

Na podlagi podatkov, ki sta jih predložila IV in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ter odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a)

shema vnaprejšnjih odobritev („Advance Authorization Scheme“) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme);

| (b) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook Scheme“); |
| --- | --- |

(b)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook Scheme“);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga („Export Promotion Capital Goods Scheme“); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga („Export Promotion Capital Goods Scheme“);

| (d) | shema ciljnega trga („Focus Market Scheme“); |
| --- | --- |

(d)

shema ciljnega trga („Focus Market Scheme“);

| (e) | sheme davka na dohodek;






  — | shema oprostitve davka na dohodek od izvoza („Export Income Tax Exemption Scheme“), |
| --- | --- | --- |

(e)

sheme davka na dohodek;

—

shema oprostitve davka na dohodek od izvoza („Export Income Tax Exemption Scheme“),

| — | spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek („Income Tax Incentive for Research and Development“); |
| --- | --- |

—

spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek („Income Tax Incentive for Research and Development“);

| (f) | shema izvoznih kreditov („Export Credit Scheme“). |
| --- | --- |

(f)

shema izvoznih kreditov („Export Credit Scheme“).

| (15) | Zgoraj naštete sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju dovoljuje IV izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP tega primera je pomemben en dokument izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, tudi v „Priročniku o postopkih – 1. september 2004 do 31. marec 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). Tudi priročnik o postopkih se redno posodablja. |
| --- | --- |

(15)

Zgoraj naštete sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju dovoljuje IV izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP tega primera je pomemben en dokument izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, tudi v „Priročniku o postopkih – 1. september 2004 do 31. marec 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). Tudi priročnik o postopkih se redno posodablja.

| (16) | Sheme davka na dohodek, navedene zgoraj v točki (e), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Finančni zakon. |
| --- | --- |

(16)

Sheme davka na dohodek, navedene zgoraj v točki (e), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Finančni zakon.

| (17) | Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj v točki (f), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(17)

Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj v točki (f), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (18) | Komisija je v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe povabila IV k dodatnim posvetovanjem glede spremenjenih in nespremenjenih shem, da bi se pojasnil dejanski položaj v zvezi s tema shemama in dosegla sporazumna rešitev. Komisija je po teh posvetovanjih in brez dosežene sporazumne rešitve glede teh shem vse te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe povabila IV k dodatnim posvetovanjem glede spremenjenih in nespremenjenih shem, da bi se pojasnil dejanski položaj v zvezi s tema shemama in dosegla sporazumna rešitev. Komisija je po teh posvetovanjih in brez dosežene sporazumne rešitve glede teh shem vse te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja.

II.   Posebne sheme

1.   Shema vnaprejšnjih odobritev („Advance Authorization Scheme“ – AAS)

(a)   Pravna podlaga

| (19) | Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, ki je pripeljala do trenutno veljavne dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 713/2005, imenovala shema vnaprej pridobljenih dovoljenj. |
| --- | --- |

(19)

Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, ki je pripeljala do trenutno veljavne dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 713/2005, imenovala shema vnaprej pridobljenih dovoljenj.

(b)   Upravičenost

| (20) | AAS vključuje šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 21. Te podsheme se med drugim razlikujejo po obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, omenjene v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil („Advance Release Order“ – ARO) in back to back notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“). |
| --- | --- |

(20)

AAS vključuje šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 21. Te podsheme se med drugim razlikujejo po obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, omenjene v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil („Advance Release Order“ – ARO) in back to back notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c)   Praktično izvajanje

| (21) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:






  (i) | fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju; |
| --- | --- | --- |

(21)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)

fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

| (ii) | letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na njegov pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo materiali, oproščeni dajatev; |
| --- | --- |

(ii)

letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na njegov pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo materiali, oproščeni dajatev;

| (iii) | vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek; |
| --- | --- |

(iii)

vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

| (iv) | predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2004–2009. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali družbi, ki se nahaja v posebni ekonomski coni („PEC“); |
| --- | --- |

(iv)

predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2004–2009. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali družbi, ki se nahaja v posebni ekonomski coni („PEC“);

| (v) | ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprej pridobljeno pooblastilo validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine; |
| --- | --- |

(v)

ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprej pridobljeno pooblastilo validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

| (vi) | back to back notranji akreditiv: ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprej pridobljenega pooblastila. Imetnik vnaprej pridobljenega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).
  Ugotovljeno je bilo, da je med OPP sodelujoči izvoznik pridobil koncesije samo na podlagi dveh podshem, povezanih z zadevnim izdelkom, in sicer (i) AAS za fizični izvoz in (ii) AAS za vmesne dobave. Zato ni treba ugotavljati, ali so preostale neuporabljene podsheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(vi)

back to back notranji akreditiv: ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprej pridobljenega pooblastila. Imetnik vnaprej pridobljenega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

Ugotovljeno je bilo, da je med OPP sodelujoči izvoznik pridobil koncesije samo na podlagi dveh podshem, povezanih z zadevnim izdelkom, in sicer (i) AAS za fizični izvoz in (ii) AAS za vmesne dobave. Zato ni treba ugotavljati, ali so preostale neuporabljene podsheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.

| (22) | Potem ko je bila z Uredbo (ES) št. 713/2005 uvedena trenutno veljavna dokončna izravnalna terjatev, je IV spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za AAS. Konkretno je za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, imetnik vnaprej pridobljenega pooblastila zakonsko zavezan vzdrževati „verodostojno in ustrezno dokumentacijo o porabi in uporabi brez dajatve uvoženega/doma nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Priloga 23 HOP I 2004–2009), tj. evidenco dejanske porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. Vendar pa zgornje določbe veljajo le za vnaprej pridobljena pooblastila, izdana 13. maja 2005 ali pozneje. Glede vseh vnaprej pridobljenih pooblastil ali vnaprej pridobljenih dovoljenj, izdanih pred tem datumom, se morajo imetniki ravnati po prej veljavnih predpisih za preverjanje, tj. v določeni obliki iz Priloge 18 (poglavje 4.30 in Priloga 18 HOP I 2002–2007) morajo vzdrževati verodostojno in ustrezno dokumentacijo o porabi in uporabi uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(22)

Potem ko je bila z Uredbo (ES) št. 713/2005 uvedena trenutno veljavna dokončna izravnalna terjatev, je IV spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za AAS. Konkretno je za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, imetnik vnaprej pridobljenega pooblastila zakonsko zavezan vzdrževati „verodostojno in ustrezno dokumentacijo o porabi in uporabi brez dajatve uvoženega/doma nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Priloga 23 HOP I 2004–2009), tj. evidenco dejanske porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. Vendar pa zgornje določbe veljajo le za vnaprej pridobljena pooblastila, izdana 13. maja 2005 ali pozneje. Glede vseh vnaprej pridobljenih pooblastil ali vnaprej pridobljenih dovoljenj, izdanih pred tem datumom, se morajo imetniki ravnati po prej veljavnih predpisih za preverjanje, tj. v določeni obliki iz Priloge 18 (poglavje 4.30 in Priloga 18 HOP I 2002–2007) morajo vzdrževati verodostojno in ustrezno dokumentacijo o porabi in uporabi uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem.

| (23) | IV v zvezi s podshemama, ki ju je med OPP uporabljal edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. za fizični izvoz in vmesne dobave, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega po tej shemi, določi IV na podlagi standardnih „input/output“ norm („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljene v HOP II 2004–2009. Potem ko je bila v Uredbi (ES) št. 713/2005 uvedena trenutno veljavna dokončna izravnalna terjatev, so se SION za zadevni izdelek lahko uporabljale le do septembra 2005. Nove norme so bile objavljene septembra 2006 (za amoksicilin trihidrat) in aprila 2007 (za ampicilin trihidrat in cefaleksin). Vmes so se uporabljale začasne norme. |
| --- | --- |

(23)

IV v zvezi s podshemama, ki ju je med OPP uporabljal edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. za fizični izvoz in vmesne dobave, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega po tej shemi, določi IV na podlagi standardnih „input/output“ norm („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljene v HOP II 2004–2009. Potem ko je bila v Uredbi (ES) št. 713/2005 uvedena trenutno veljavna dokončna izravnalna terjatev, so se SION za zadevni izdelek lahko uporabljale le do septembra 2005. Nove norme so bile objavljene septembra 2006 (za amoksicilin trihidrat) in aprila 2007 (za ampicilin trihidrat in cefaleksin). Vmes so se uporabljale začasne norme.

| (24) | Uvoženi vhodni materiali niso prenosljivi in se morajo uporabiti za proizvodnjo končnega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem roku po izdaji pooblastila (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po šest mesecev). |
| --- | --- |

(24)

Uvoženi vhodni materiali niso prenosljivi in se morajo uporabiti za proizvodnjo končnega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem roku po izdaji pooblastila (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po šest mesecev).

| (25) | Med preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so bile surovine uvožene v skladu z različnimi odobritvami/dovoljenji in različnimi normami SION, potem pa so bile pomešane in fizično vključene v proizvodni proces istega izvoznega blaga. Ob upoštevanju zgornjega ni bilo mogoče ugotoviti, ali zahteve norm SION, določene v skladu s posebnimi odobritvami/dovoljenji, glede dajatev prostih vhodnih materialov presegajo surovine, potrebne za izdelavo referenčne količine končnega izvoznega izdelka. |
| --- | --- |

(25)

Med preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so bile surovine uvožene v skladu z različnimi odobritvami/dovoljenji in različnimi normami SION, potem pa so bile pomešane in fizično vključene v proizvodni proces istega izvoznega blaga. Ob upoštevanju zgornjega ni bilo mogoče ugotoviti, ali zahteve norm SION, določene v skladu s posebnimi odobritvami/dovoljenji, glede dajatev prostih vhodnih materialov presegajo surovine, potrebne za izdelavo referenčne količine končnega izvoznega izdelka.

| (26) | S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo tudi ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso spoštovale ali pa se še niso preskusile v praksi. Za vnaprej pridobljena dovoljenja, izdana pred 13. majem 2005, potrebne evidence dejanske porabe in zalog (tj. Priloga 18) niso obstajale. Za vnaprej pridobljena pooblastila, izdana po 13. maju 2005, so se potrebne evidence dejanske porabe in zalog sicer uporabljale, vendar pa IV še ni preverila skladnosti teh evidenc z zahtevami politike EXIM. V zadnjem primeru je evidence preveril le zunanji pooblaščeni računovodja, kakor se zahteva v veljavni indijski zakonodaji, navedeni v uvodni izjavi 22. Vendar pa niti družba niti pooblaščeni računovodja nista vodila evidence o tem, kako je potekal sam certifikacijski postopek. Nobenega revizijskega načrta ali kakršnega koli drugega podpornega gradiva ni bilo o opravljeni reviziji, niti ni bilo zapisanih informacij o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah, potrebnih za tako natančno delo, ki zahteva podrobno strokovno znanje o proizvodnih procesih, zahtevah politike EXIM in računovodskih postopkih. Ob upoštevanju tega stanja velja ugotovitev, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe EXIM. |
| --- | --- |

(26)

S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo tudi ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso spoštovale ali pa se še niso preskusile v praksi. Za vnaprej pridobljena dovoljenja, izdana pred 13. majem 2005, potrebne evidence dejanske porabe in zalog (tj. Priloga 18) niso obstajale. Za vnaprej pridobljena pooblastila, izdana po 13. maju 2005, so se potrebne evidence dejanske porabe in zalog sicer uporabljale, vendar pa IV še ni preverila skladnosti teh evidenc z zahtevami politike EXIM. V zadnjem primeru je evidence preveril le zunanji pooblaščeni računovodja, kakor se zahteva v veljavni indijski zakonodaji, navedeni v uvodni izjavi 22. Vendar pa niti družba niti pooblaščeni računovodja nista vodila evidence o tem, kako je potekal sam certifikacijski postopek. Nobenega revizijskega načrta ali kakršnega koli drugega podpornega gradiva ni bilo o opravljeni reviziji, niti ni bilo zapisanih informacij o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah, potrebnih za tako natančno delo, ki zahteva podrobno strokovno znanje o proizvodnih procesih, zahtevah politike EXIM in računovodskih postopkih. Ob upoštevanju tega stanja velja ugotovitev, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe EXIM.

(d)   Pripombe na razkritje

| (27) | Edini sodelujoči proizvajalec je predložil pripombe glede AAS. Družba je trdila, da je bilo kljub stanju, opisanem v uvodni izjavi 24, mogoče ugotoviti, ali zahteve norm SION, določene v skladu s posebnimi odobritvami, presegajo surovine, potrebne za proizvodnjo referenčne količine končnega izvoznega izdelka, in da je družba zelo natančno vodila evidenco dejanske porabe. Glede tega je treba poudariti, da so evidence o dejanski proizvodnji potrdile, da ni bilo mogoče opraviti zanesljive primerjalne analize na dano odobritev (tj. za surovine, potrebne za proizvodnjo referenčne količine) glede na različne veljavne norme SION in nejasno mešanico surovin, uporabljenih za proizvodnjo. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile surovine iz sheme uporabljene za izdelke, ki niso bili zadevni izdelek. Tako je bil dejansko onemogočen vsak poskus izračuna donosa za preiskovani izdelek. Poleg tega družba v nasprotju z ustreznimi določbami IV ni vodila zahtevane evidence porabe v skladu s politiko EXIM (tj. Priloga 18), katere namen je zagotoviti razumljivo spremljanje in preverjanje dejanske porabe. Družba je tudi trdila, da člen 26(1) osnovne uredbe Komisije ne pooblašča za pregled evidenc neodvisnega pooblaščenega računovodje. Po mnenju družbe je treba potrdilo sprejeti, razen če ni razlogov za mnenje, da je pooblaščeni računovodja ponaredil certifikat. Glede tega je treba spomniti, da sta postopek preverjanja, ki ga opravi pooblaščeni računovodja, in izdaja ustreznega certifikata dela sistema preverjanja, ki ga je IV uvedla v politiki EXIM, kakor je opisano v uvodni izjavi 22. Zato je Komisija morala proučiti, ali je bil zgornji sistem preverjanja učinkovito uporabljen. Poleg tega je morala Komisija v skladu z določbami člena 11(8) osnovne določbe proučiti med preiskavo predložene informacije, na katerih temeljijo ugotovitve.
  Dejstvo, da niti družba niti imenovani pooblaščeni računovodja nimata nikakršne evidence o opravljenih pregledih zaradi izdaje certifikata, ki ga določa politika EXIM, kaže, da družba ni mogla dokazati izpolnjevanja zahtev zadevnih določb politike EXIM. Družba je oporekala dejstvu, da IV še ni preverila skladnosti svojih evidenc z zahtevami politike EXIM, vendar ni predložila nobenega konkretnega dokaza za svojo trditev. Trdila je tudi, da je dejanska poraba edinega sodelujočega proizvajalca presegala norme SION za vsako surovino in da ni bilo presežnega odpusta dajatev. Kljub temu pa ob upoštevanju dejanskih razmer, ugotovljenih na kraju samem (tj. mešanice surovin in proizvedenih izdelkov, uporabe različnih norm SION, pomanjkanja evidenc dejanske porabe v skladu s politiko EXIM) in v pričakovanju uresničitve potrebnih končnih preveritvenih korakov IV ni bilo mogoče opraviti nobenega izračuna glede dejanske porabe in posledičnega presežnega odpusta dajatev na odobritev/dovoljenje ter normo SION. Zato se vse zgornje trditve zavrnejo. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije. |
| --- | --- |

(27)

Edini sodelujoči proizvajalec je predložil pripombe glede AAS. Družba je trdila, da je bilo kljub stanju, opisanem v uvodni izjavi 24, mogoče ugotoviti, ali zahteve norm SION, določene v skladu s posebnimi odobritvami, presegajo surovine, potrebne za proizvodnjo referenčne količine končnega izvoznega izdelka, in da je družba zelo natančno vodila evidenco dejanske porabe. Glede tega je treba poudariti, da so evidence o dejanski proizvodnji potrdile, da ni bilo mogoče opraviti zanesljive primerjalne analize na dano odobritev (tj. za surovine, potrebne za proizvodnjo referenčne količine) glede na različne veljavne norme SION in nejasno mešanico surovin, uporabljenih za proizvodnjo. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile surovine iz sheme uporabljene za izdelke, ki niso bili zadevni izdelek. Tako je bil dejansko onemogočen vsak poskus izračuna donosa za preiskovani izdelek. Poleg tega družba v nasprotju z ustreznimi določbami IV ni vodila zahtevane evidence porabe v skladu s politiko EXIM (tj. Priloga 18), katere namen je zagotoviti razumljivo spremljanje in preverjanje dejanske porabe. Družba je tudi trdila, da člen 26(1) osnovne uredbe Komisije ne pooblašča za pregled evidenc neodvisnega pooblaščenega računovodje. Po mnenju družbe je treba potrdilo sprejeti, razen če ni razlogov za mnenje, da je pooblaščeni računovodja ponaredil certifikat. Glede tega je treba spomniti, da sta postopek preverjanja, ki ga opravi pooblaščeni računovodja, in izdaja ustreznega certifikata dela sistema preverjanja, ki ga je IV uvedla v politiki EXIM, kakor je opisano v uvodni izjavi 22. Zato je Komisija morala proučiti, ali je bil zgornji sistem preverjanja učinkovito uporabljen. Poleg tega je morala Komisija v skladu z določbami člena 11(8) osnovne določbe proučiti med preiskavo predložene informacije, na katerih temeljijo ugotovitve.

Dejstvo, da niti družba niti imenovani pooblaščeni računovodja nimata nikakršne evidence o opravljenih pregledih zaradi izdaje certifikata, ki ga določa politika EXIM, kaže, da družba ni mogla dokazati izpolnjevanja zahtev zadevnih določb politike EXIM. Družba je oporekala dejstvu, da IV še ni preverila skladnosti svojih evidenc z zahtevami politike EXIM, vendar ni predložila nobenega konkretnega dokaza za svojo trditev. Trdila je tudi, da je dejanska poraba edinega sodelujočega proizvajalca presegala norme SION za vsako surovino in da ni bilo presežnega odpusta dajatev. Kljub temu pa ob upoštevanju dejanskih razmer, ugotovljenih na kraju samem (tj. mešanice surovin in proizvedenih izdelkov, uporabe različnih norm SION, pomanjkanja evidenc dejanske porabe v skladu s politiko EXIM) in v pričakovanju uresničitve potrebnih končnih preveritvenih korakov IV ni bilo mogoče opraviti nobenega izračuna glede dejanske porabe in posledičnega presežnega odpusta dajatev na odobritev/dovoljenje ter normo SION. Zato se vse zgornje trditve zavrnejo. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije.

(e)   Sklepna ugotovitev

| (28) | Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek IV, ki je prinesel korist preiskovanemu izvozniku. |
| --- | --- |

(28)

Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe, tj. finančni prispevek IV, ki je prinesel korist preiskovanemu izvozniku.

| (29) | Poleg tega sta AAS za fizični izvoz in AAS za vmesne dobave jasno zakonsko pogojeni z izvozom, zato veljata za specifični in se proti njima lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more koristiti teh shem. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega sta AAS za fizični izvoz in AAS za vmesne dobave jasno zakonsko pogojeni z izvozom, zato veljata za specifični in se proti njima lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more koristiti teh shem.

| (30) | Nobena od obeh podshem, ki se uporabljata v tem primeru, se ne more šteti za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s predpisi, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. IV ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Same norme SION ne morejo veljati za sistem preverjanja dejanske porabe, ker so dajatev prosti vhodni materiali, uvoženi v skladu z odobritvami/dovoljenji z različnimi donosi po SION, pomešani v istem proizvodnem procesu za izvozni izdelek. Ta vrsta postopka IV ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovine so bile porabljene za izvozno proizvodnjo in s katero referenčno vrednostjo SION naj bi jih primerjali. Poleg tega IV ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske porabe, ali pa ta nadzor še ni bil končan. IV tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Tudi vključitev pooblaščenih računovodij v sistem preverjanja ni izboljšala sistema preverjanja, saj ni nobenih podrobnih pravil o tem, kako naj pooblaščeni računovodje izvedejo zaupane naloge, informacije, predstavljene med preiskavo, pa niso mogle zagotoviti uresničevanja zgoraj navedenih predpisov, določenih v skladu z osnovno uredbo. |
| --- | --- |

(30)

Nobena od obeh podshem, ki se uporabljata v tem primeru, se ne more šteti za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s predpisi, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. IV ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Same norme SION ne morejo veljati za sistem preverjanja dejanske porabe, ker so dajatev prosti vhodni materiali, uvoženi v skladu z odobritvami/dovoljenji z različnimi donosi po SION, pomešani v istem proizvodnem procesu za izvozni izdelek. Ta vrsta postopka IV ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovine so bile porabljene za izvozno proizvodnjo in s katero referenčno vrednostjo SION naj bi jih primerjali. Poleg tega IV ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske porabe, ali pa ta nadzor še ni bil končan. IV tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Tudi vključitev pooblaščenih računovodij v sistem preverjanja ni izboljšala sistema preverjanja, saj ni nobenih podrobnih pravil o tem, kako naj pooblaščeni računovodje izvedejo zaupane naloge, informacije, predstavljene med preiskavo, pa niso mogle zagotoviti uresničevanja zgoraj navedenih predpisov, določenih v skladu z osnovno uredbo.

| (31) | Za ti dve podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(31)

Za ti dve podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (32) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračil dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati le presežne odpuste dajatev, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Ker niso vzpostavljeni ustrezni postopki nadzora, se zgornja izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska (izpada prihodka) neplačanih dajatev, ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračil dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati le presežne odpuste dajatev, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Ker niso vzpostavljeni ustrezni postopki nadzora, se zgornja izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska (izpada prihodka) neplačanih dajatev, ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (33) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi podatkov o opuščenih uvoznih dajatvah (osnovnih carinah in posebnih dodatnih carinah) za material, uvožen po obeh podshemah, uporabljenih za zadevni izdelek med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe se bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza, ki ga je med OPP ustvaril zadevni izdelek, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(33)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi podatkov o opuščenih uvoznih dajatvah (osnovnih carinah in posebnih dodatnih carinah) za material, uvožen po obeh podshemah, uporabljenih za zadevni izdelek med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe se bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza, ki ga je med OPP ustvaril zadevni izdelek, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (34) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 8,2 %. |
| --- | --- |

(34)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 8,2 %.

2.   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook Scheme“ – DEPBS)

(a)   Pravna podlaga

| (35) | DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4 HOP I 2004–2009.

(b)   Upravičenost

| (36) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(36)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (37) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(37)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (38) | Da je družba upravičena do subvencij na podlagi te sheme, mora izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Indijski carinski organi za izvoz blaga med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV nima pravice odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Ustrezna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja ob izdaji izvozne deklaracije. Tako višine subvencije ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(38)

Da je družba upravičena do subvencij na podlagi te sheme, mora izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Indijski carinski organi za izvoz blaga med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV nima pravice odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Ustrezna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja ob izdaji izvozne deklaracije. Tako višine subvencije ni možno spreminjati za nazaj.

| (39) | Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. |
| --- | --- |

(39)

Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene.

| (40) | Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za vlogo za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, uporabljen za upravljanje DEPBS, ne izključi samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za predložitev, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009, je mogoče vloge, prejete po izteku rokov za predložitev, vedno upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenosti do prejemka). |
| --- | --- |

(40)

Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za vlogo za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, uporabljen za upravljanje DEPBS, ne izključi samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za predložitev, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009, je mogoče vloge, prejete po izteku rokov za predložitev, vedno upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenosti do prejemka).

(d)   Pripombe na razkritje

| (41) | Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede DEPBS. Družba je trdila, da subvencije DEPBS ne bi smeli izravnavati, saj ni bila uporabljena za zadevni izdelek. Vendar pa družba ni predložila nobenega argumenta, s katerim bi lahko oporekala praktičnemu izvajanju sheme, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 37 do 40. Družba je tudi trdila, da bi morali za izračun dodeljene subvencije za dajatev uporabiti le kreditni znesek izvoza med OPP, vendar ni utemeljila, zakaj metodologija izračunavanja, uporabljena v sedanji in prejšnji preiskavi, ki je pripeljala do uvedbe obstoječih ukrepov, ni skladna z določbami osnovne uredbe. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije. |
| --- | --- |

(41)

Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede DEPBS. Družba je trdila, da subvencije DEPBS ne bi smeli izravnavati, saj ni bila uporabljena za zadevni izdelek. Vendar pa družba ni predložila nobenega argumenta, s katerim bi lahko oporekala praktičnemu izvajanju sheme, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 37 do 40. Družba je tudi trdila, da bi morali za izračun dodeljene subvencije za dajatev uporabiti le kreditni znesek izvoza med OPP, vendar ni utemeljila, zakaj metodologija izračunavanja, uporabljena v sedanji in prejšnji preiskavi, ki je pripeljala do uvedbe obstoječih ukrepov, ni skladna z določbami osnovne uredbe. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije.

(e)   Sklepne ugotovitve o DEPBS

| (42) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika korist, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika korist, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (43) | DEPBS je zakonsko pogojena z izvozom in tako velja za specifično in je zanjo torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče uvesti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(43)

DEPBS je zakonsko pogojena z izvozom in tako velja za specifično in je zanjo torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče uvesti izravnalne ukrepe.

| (44) | Ta shema ne more veljati za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem procesu, in znesek kredita ni izračunan glede na dejanske uporabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za pridobitev subvencije zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do subvencij DEPBS. |
| --- | --- |

(44)

Ta shema ne more veljati za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem procesu, in znesek kredita ni izračunan glede na dejanske uporabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za pridobitev subvencije zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do subvencij DEPBS.

(f)   Izračun višine subvencije

| (45) | V skladu s členom 2(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 713/2005, je bila višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunana glede na korist za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. IV se mora takrat odpovedati carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, IV nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli in o višini subvencije. Nobena sprememba stopenj DEPBS med dejanskim izvozom in izdajo dovoljenja DEPBS nima nobenega učinka za nazaj na stopnjo dodeljene subvencije. Poleg tega je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil kredite DEPBS po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvoznega posla. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 2(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 713/2005, je bila višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunana glede na korist za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. IV se mora takrat odpovedati carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, IV nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli in o višini subvencije. Nobena sprememba stopenj DEPBS med dejanskim izvozom in izdajo dovoljenja DEPBS nima nobenega učinka za nazaj na stopnjo dodeljene subvencije. Poleg tega je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil kredite DEPBS po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvoznega posla.

| (46) | Kjer so bile predložene upravičene zahteve, so bile pristojbine za pridobitev subvencije odštete od tako pridobljenih kreditov, da bi dobili znesek subvencije kot števec iz člena 7(1)(a) osnovne uredbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(46)

Kjer so bile predložene upravičene zahteve, so bile pristojbine za pridobitev subvencije odštete od tako pridobljenih kreditov, da bi dobili znesek subvencije kot števec iz člena 7(1)(a) osnovne uredbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (47) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 2,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 2,1 %.

3.   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („Export Promotion Capital Goods Scheme“ – EPCGS)

(a)   Pravna podlaga

| (48) | EPCGS je podrobno opisana v odstavku 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(48)

EPCGS je podrobno opisana v odstavku 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009.

(b)   Upravičenost

| (49) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev. |
| --- | --- |

(49)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (50) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

| (51) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi doma. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko koristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(51)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi doma. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko koristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

(d)   Pripombe na razkritje

| (52) | Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede EPCGS. Družba je trdila, da se investicijsko blago na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel porabi v proizvodnem procesu. Glede tega je treba poudariti, da družba ni utemeljila te trditve z izrecno navedbo tako imenovanih splošno sprejetih računovodskih načel in predložitvijo analize v zvezi z ustreznimi določbami EPCGS politike EXIM ter opredelitvijo surovin, porabljenih v proizvodnem procesu, kakor je določeno v Prilogi II k osnovni uredbi. Trdila je tudi, da bi morali za običajno obdobje amortizacije uporabiti obdobje amortizacije družbe. Vendar pa je tak pristop v nasprotju z veljavno določbo člena 7(3) osnovne uredbe. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije. |
| --- | --- |

(52)

Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede EPCGS. Družba je trdila, da se investicijsko blago na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel porabi v proizvodnem procesu. Glede tega je treba poudariti, da družba ni utemeljila te trditve z izrecno navedbo tako imenovanih splošno sprejetih računovodskih načel in predložitvijo analize v zvezi z ustreznimi določbami EPCGS politike EXIM ter opredelitvijo surovin, porabljenih v proizvodnem procesu, kakor je določeno v Prilogi II k osnovni uredbi. Trdila je tudi, da bi morali za običajno obdobje amortizacije uporabiti obdobje amortizacije družbe. Vendar pa je tak pristop v nasprotju z veljavno določbo člena 7(3) osnovne uredbe. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije.

(e)   Sklepna ugotovitev o EPCGS

| (53) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(53)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost.

| (54) | Nadalje je EPCGS zakonsko pogojena z izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Nadalje je EPCGS zakonsko pogojena z izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

| (55) | Končno te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(55)

Končno te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f)   Izračun višine subvencije

| (56) | Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v industriji antibiotikov. V skladu z uveljavljeno prakso je bila tako dobljena višina, ki se nanaša na OPP, popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bile za to vložene upravičene zahteve, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe obvezne pristojbine za pridobitev subvencije odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(56)

Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v industriji antibiotikov. V skladu z uveljavljeno prakso je bila tako dobljena višina, ki se nanaša na OPP, popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bile za to vložene upravičene zahteve, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe obvezne pristojbine za pridobitev subvencije odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (57) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %.

4.   Shema izvoznih kreditov („Export Credit Scheme“ – ECS)

(a)   Pravna podlaga

| (58) | Podrobnosti o shemi so določene v okrožnici Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 Indijske centralne banke („ICB“), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(58)

Podrobnosti o shemi so določene v okrožnici Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 Indijske centralne banke („ICB“), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (59) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(59)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (60) | ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenjajo financiranju izvoza. |
| --- | --- |

(60)

ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenjajo financiranju izvoza.

| (61) | Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih. |
| --- | --- |

(61)

Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

(d)   Pripombe na razkritje

| (62) | Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede ECS. Družba je trdila, da (i) pri dodelitvi izvoznega kredita v tuji valuti ne gre za financiranje iz javnih sredstev, (ii) so bile njene nizke obrestne mere izvoznega kredita v tuji valuti posledica visoke bonitetne stopnje družbe in (iii) referenčna obrestna mera, uporabljena pri kreditu v tuji valuti, ne bi smela biti enaka obrestni meri, uporabljeni za kredit v indijski rupiji. Glede tega je treba poudariti, da sta izvozna kredita v indijskih rupijah in tuji valuti del iste okrožnice Master Circular ICB, s praktičnimi posledicami, opisanimi v uvodnih izjavah 60 in 61, ter katerih podrobne in omejevalne določbe kažejo, da so financiranje izvoznega kredita v tuji valuti in odmerjene obrestne mere povezani z jasnimi usmeritvami vlade. Glede referenčne obrestne mere je poudarjeno, da je o tem poročala družba v zvezi s svojim kreditom v indijskih rupijah in da lahko v skladu z veljavnimi politikami okrožnice Master Circular ICB izvozniki za isti izvozni posel prosto prehajajo od kredita v rupijah h kreditu v tuji valuti. Zato velja, da je za primerjavo ustrezno uporabiti edino mero, o kateri je družba poročala kot o svoji običajni indijski obrestni meri. Posledično je bilo treba te zahtevke zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije. |
| --- | --- |

(62)

Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede ECS. Družba je trdila, da (i) pri dodelitvi izvoznega kredita v tuji valuti ne gre za financiranje iz javnih sredstev, (ii) so bile njene nizke obrestne mere izvoznega kredita v tuji valuti posledica visoke bonitetne stopnje družbe in (iii) referenčna obrestna mera, uporabljena pri kreditu v tuji valuti, ne bi smela biti enaka obrestni meri, uporabljeni za kredit v indijski rupiji. Glede tega je treba poudariti, da sta izvozna kredita v indijskih rupijah in tuji valuti del iste okrožnice Master Circular ICB, s praktičnimi posledicami, opisanimi v uvodnih izjavah 60 in 61, ter katerih podrobne in omejevalne določbe kažejo, da so financiranje izvoznega kredita v tuji valuti in odmerjene obrestne mere povezani z jasnimi usmeritvami vlade. Glede referenčne obrestne mere je poudarjeno, da je o tem poročala družba v zvezi s svojim kreditom v indijskih rupijah in da lahko v skladu z veljavnimi politikami okrožnice Master Circular ICB izvozniki za isti izvozni posel prosto prehajajo od kredita v rupijah h kreditu v tuji valuti. Zato velja, da je za primerjavo ustrezno uporabiti edino mero, o kateri je družba poročala kot o svoji običajni indijski obrestni meri. Posledično je bilo treba te zahtevke zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije.

(e)   Sklepna ugotovitev o ECS

| (63) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave 58, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano, in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane, jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli morda ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti. |
| --- | --- |

(63)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave 58, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano, in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane, jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli morda ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti.

| (64) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 2(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kakor je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje IV. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade, in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 2(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kakor je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje IV. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade, in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

(f)   Izračun višine subvencije

| (65) | Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni izvozni promet med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(65)

Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni izvozni promet med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (66) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 1,3 %. |
| --- | --- |

(66)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 1,3 %.

5.   Sheme davka na dohodek

(a)   Shema oprostitve davka na dohodek („Income Tax Exemption Scheme“ – ITES)

| (67) | Po tej shemi lahko izvozniki koristijo delno oprostitev davka na dohodek od dobička od izvoza. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v oddelku 80 HHC ZDD. |
| --- | --- |

(67)

Po tej shemi lahko izvozniki koristijo delno oprostitev davka na dohodek od dobička od izvoza. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v oddelku 80 HHC ZDD.

| (68) | Ta določba je bila za leto pregleda 2005–2006 (tj. za finančno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) razveljavljena in tako po 31. marcu 2004 80 HHC ZDD ne podeljuje nobenih subvencij. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP ni koristil subvencij po tej shemi. Posledično se shema v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe zaradi ukinitve ne bo izravnavala. |
| --- | --- |

(68)

Ta določba je bila za leto pregleda 2005–2006 (tj. za finančno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) razveljavljena in tako po 31. marcu 2004 80 HHC ZDD ne podeljuje nobenih subvencij. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP ni koristil subvencij po tej shemi. Posledično se shema v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe zaradi ukinitve ne bo izravnavala.

(b)   Spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek („Income Tax Incentive for Research and Development“ – ITIRAD)

(i)   Pravna podlaga

| (69) | ITIRAD je podrobno opisana v členu 35(2AB) ZDD. |
| --- | --- |

(69)

ITIRAD je podrobno opisana v členu 35(2AB) ZDD.

(ii)   Upravičenost

| (70) | Družbe, ki se ukvarjajo z biotehnologijo ali izdelovanjem oziroma proizvajanjem zdravil, farmacevtskih izdelkov, kemikalij, elektronske opreme, računalnikov, telekomunikacijske opreme oziroma katerih koli drugih izdelkov ali predmetov, kakor so priglašeni, so upravičene do subvencije iz te sheme. |
| --- | --- |

(70)

Družbe, ki se ukvarjajo z biotehnologijo ali izdelovanjem oziroma proizvajanjem zdravil, farmacevtskih izdelkov, kemikalij, elektronske opreme, računalnikov, telekomunikacijske opreme oziroma katerih koli drugih izdelkov ali predmetov, kakor so priglašeni, so upravičene do subvencije iz te sheme.

(iii)   Praktično izvajanje

| (71) | Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča ali zgradbe) za interne objekte za raziskave in razvoj, ki ga odobri ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje IV, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 150 % dejansko nastalih stroškov. Tako se s 50-odstotnim odbitkom fiktivnih stroškov (tj. stroškov, ki niso dejansko nastali) osnova za davek od dohodka, in posledično breme davka od dohodka, umetno znižata. |
| --- | --- |

(71)

Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča ali zgradbe) za interne objekte za raziskave in razvoj, ki ga odobri ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje IV, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 150 % dejansko nastalih stroškov. Tako se s 50-odstotnim odbitkom fiktivnih stroškov (tj. stroškov, ki niso dejansko nastali) osnova za davek od dohodka, in posledično breme davka od dohodka, umetno znižata.

(iv)   Pripombe na razkritje

| (72) | Ob razkritju ni bilo predloženih nobenih pripomb glede ITIRAD. |
| --- | --- |

(72)

Ob razkritju ni bilo predloženih nobenih pripomb glede ITIRAD.

(v)   Sklepna ugotovitev o ITIRAD

| (73) | ITIRAD zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Umetno znižanje osnove za davek od dohodka po oddelku 35(2AB) ZDD pomeni finančni prispevek IV, ker zmanjša prihodke IV od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega znižanje davka od dohodka družbi prinese korist, saj izboljša njeno likvidnost. |
| --- | --- |

(73)

ITIRAD zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Umetno znižanje osnove za davek od dohodka po oddelku 35(2AB) ZDD pomeni finančni prispevek IV, ker zmanjša prihodke IV od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega znižanje davka od dohodka družbi prinese korist, saj izboljša njeno likvidnost.

| (74) | Besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je ITIRAD s pravnega vidika specifična v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo nekaterim sektorjem, saj IV ni omogočila, da bi bila ta shema dostopna vsem sektorjem. Taka omejitev pomeni specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 3(2) osnovne uredbe enako opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe, kakršna sta omejevanje števila zaposlenih v podjetju ali velikost podjetja. |
| --- | --- |

(74)

Besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je ITIRAD s pravnega vidika specifična v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo nekaterim sektorjem, saj IV ni omogočila, da bi bila ta shema dostopna vsem sektorjem. Taka omejitev pomeni specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 3(2) osnovne uredbe enako opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe, kakršna sta omejevanje števila zaposlenih v podjetju ali velikost podjetja.

(vi)   Izračun višine subvencije

| (75) | Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z uporabo določb člena 35(2AB) ZDD in brez nje. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena za celotni prihodek od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker se ta subvencija nanaša na vso prodajo, tj. domačo prodajo in izvoz, in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(75)

Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z uporabo določb člena 35(2AB) ZDD in brez nje. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena za celotni prihodek od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker se ta subvencija nanaša na vso prodajo, tj. domačo prodajo in izvoz, in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (76) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %. |
| --- | --- |

(76)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %.

6.   Shema ciljnega trga („Focus Market Scheme“ – FMS)

(a)   Pravna podlaga

| (77) | FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 3.20 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(77)

FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 3.20 HOP I 2004–2009.

(b)   Upravičenost

| (78) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(78)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (79) | V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku-37-C k HOP I 2004–2009, upravičen do dobropisa za trošarine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati. |
| --- | --- |

(79)

V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku-37-C k HOP I 2004–2009, upravičen do dobropisa za trošarine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati.

| (80) | Dobropisi za trošarine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(80)

Dobropisi za trošarine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (81) | Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za trošarine. |
| --- | --- |

(81)

Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za trošarine.

(d)   Pripombe na razkritje

| (82) | Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede FMS. Družba je trdila, da je shema geografsko povezana z drugimi državami in je ES ne more izravnati. Kljub temu pa ni bila zmožna spodbijati niti praktičnega izvajanja sheme niti načina uporabe subvencije FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 79 do 81. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije. |
| --- | --- |

(82)

Ob razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede FMS. Družba je trdila, da je shema geografsko povezana z drugimi državami in je ES ne more izravnati. Kljub temu pa ni bila zmožna spodbijati niti praktičnega izvajanja sheme niti načina uporabe subvencije FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 79 do 81. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. Nazadnje je družba predložila pripombe o računski napaki, ki je bila utemeljena in upoštevana pri izračunu višine subvencije.

(e)   Sklepna ugotovitev o FMS

| (83) | FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dobropis za trošarine po FMS je finančni prispevek IV, saj bo odbitek na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni dobropis za trošarine po FMS za izvoznika korist, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(83)

FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dobropis za trošarine po FMS je finančni prispevek IV, saj bo odbitek na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni dobropis za trošarine po FMS za izvoznika korist, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (84) | FMS je zakonsko pogojena z izvozom, tako velja za specifično in je proti njej torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče uvesti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(84)

FMS je zakonsko pogojena z izvozom, tako velja za specifično in je proti njej torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče uvesti izravnalne ukrepe.

| (85) | Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nobenega sistema ali postopka ni, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vhodni material, upravičeni do subvencij po FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za trošarine po FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(85)

Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Nobenega sistema ali postopka ni, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vhodni material, upravičeni do subvencij po FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za trošarine po FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f)   Izračun višine subvencije

| (86) | Višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvoznega posla. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(86)

Višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvoznega posla. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (87) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %. |
| --- | --- |

(87)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca, znaša 0,1 %.

III.   Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (88) | Spomniti je treba, da je v Uredbi (ES) št. 713/2005 višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izražena ad valorem, za edinega proizvajalca izvoznika, ki je sodeloval v sedanjem delnem vmesnem pregledu, znašala 35,1 %. |
| --- | --- |

(88)

Spomniti je treba, da je v Uredbi (ES) št. 713/2005 višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izražena ad valorem, za edinega proizvajalca izvoznika, ki je sodeloval v sedanjem delnem vmesnem pregledu, znašala 35,1 %.

| (89) | Med sedanjim delnim vmesnim pregledom je ugotovljena višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izražena ad valorem, znašala 11,9 %, kakor je navedeno spodaj:












  SHEMA
  DRUŽBA | AAS | DEPBS | EPCGS | ECS | ITIRAD | FMS | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

Med sedanjim delnim vmesnim pregledom je ugotovljena višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izražena ad valorem, znašala 11,9 %, kakor je navedeno spodaj:

SHEMA

DRUŽBA

AAS

DEPBS

EPCGS

ECS

ITIRAD

FMS

Skupaj

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd.

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | Ob upoštevanju zgornjega je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja, kar zadeva edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, znižala. |
| --- | --- |

(90)

Ob upoštevanju zgornjega je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja, kar zadeva edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, znižala.

IV.   Izravnalni ukrepi

| (91) | V skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled, navedenimi v točki 3 obvestila o začetku, je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja glede edinega sodelujočega proizvajalca s 35,1 % znižala na 11,9 % in da je zato treba ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je temu proizvajalcu izvozniku naložena z Uredbo (ES) št. 713/2005. |
| --- | --- |

(91)

V skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled, navedenimi v točki 3 obvestila o začetku, je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja glede edinega sodelujočega proizvajalca s 35,1 % znižala na 11,9 % in da je zato treba ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je temu proizvajalcu izvozniku naložena z Uredbo (ES) št. 713/2005.

| (92) | Glede tega je treba spomniti, da je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2005 stopnja subvencije za Ranbaxy Laboratories Ltd. višja od stopnje odprave škode. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe je nižja dajatev, ki odraža stopnjo odprave škode, obveljala za primerno za odpravo škode, povzročene industriji Skupnosti, in tako je bila stopnja izravnalne dajatve, ki velja za uvoz od družbe Ranbaxy Laboratories Ltd., določena na 30,3 %. |
| --- | --- |

(92)

Glede tega je treba spomniti, da je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2005 stopnja subvencije za Ranbaxy Laboratories Ltd. višja od stopnje odprave škode. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe je nižja dajatev, ki odraža stopnjo odprave škode, obveljala za primerno za odpravo škode, povzročene industriji Skupnosti, in tako je bila stopnja izravnalne dajatve, ki velja za uvoz od družbe Ranbaxy Laboratories Ltd., določena na 30,3 %.

| (93) | Upoštevajoč zgornje in glede na dejstvo, da je stopnja subvencij zdaj nižja od stopnje odprave škode, je individualna stopnja izravnalne dajatve za družbo, ki se uporablja za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, Ranbaxy Laboratories Ltd., določena na 11,9 %. |
| --- | --- |

(93)

Upoštevajoč zgornje in glede na dejstvo, da je stopnja subvencij zdaj nižja od stopnje odprave škode, je individualna stopnja izravnalne dajatve za družbo, ki se uporablja za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, Ranbaxy Laboratories Ltd., določena na 11,9 %.

| (94) | Glede vseh drugih družb, ki niso sodelovale v sedanjem delnem vmesnem pregledu, je ugotovljeno, da se glede na prejšnjo preiskavo dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov niso spremenile. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev družb, ki niso sodelovale v sedanjem delnem vmesnem pregledu. Posledično ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse druge stranke razen Ranbaxy Laboratories Ltd., navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 713/2005, nespremenjene. |
| --- | --- |

(94)

Glede vseh drugih družb, ki niso sodelovale v sedanjem delnem vmesnem pregledu, je ugotovljeno, da se glede na prejšnjo preiskavo dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov niso spremenile. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev družb, ki niso sodelovale v sedanjem delnem vmesnem pregledu. Posledično ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse druge stranke razen Ranbaxy Laboratories Ltd., navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 713/2005, nespremenjene.

| (95) | Individualne stopnje izravnalnih dajatev za družbe, opredeljene v tej uredbi, odražajo stanje, kakor je bilo ugotovljeno med delnim vmesnim pregledom. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelale te družbe. Pri uvozu zadevnega izdelka, ki ga je izdelala druga družba, ki ni izrecno omenjena v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi družbami, ni mogoče uporabljati teh stopenj, in v tem primeru velja stopnja, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(95)

Individualne stopnje izravnalnih dajatev za družbe, opredeljene v tej uredbi, odražajo stanje, kakor je bilo ugotovljeno med delnim vmesnim pregledom. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelale te družbe. Pri uvozu zadevnega izdelka, ki ga je izdelala druga družba, ki ni izrecno omenjena v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi družbami, ni mogoče uporabljati teh stopenj, in v tem primeru velja stopnja, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (96) | Vse zahteve za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. po spremembi imena subjekta ali vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (4) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe, povezani s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, npr. spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih subjektov. Če bo ustrezno, bo Komisija po posvetu s svetovalnim odborom to uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, ki uporabljajo individualne stopnje dajatve – |
| --- | --- |

(96)

Vse zahteve za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. po spremembi imena subjekta ali vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (4) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe, povezani s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, npr. spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih subjektov. Če bo ustrezno, bo Komisija po posvetu s svetovalnim odborom to uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, ki uporabljajo individualne stopnje dajatve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odstavek 2 člena 1 Uredbe (ES) št. 713/2005 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dajatve, ki se uporablja na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, za uvoz izdelkov, ki jih v Indiji proizvedejo spodaj naštete družbe, je naslednja:

| — | 17,3 % za KDL Biotech Ltd., Mumbai (dodatna oznaka TARIC: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % za KDL Biotech Ltd., Mumbai (dodatna oznaka TARIC: A580),

| — | 28,1 % za Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A581),

| — | 25,3 % za Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % za Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: A582),

| — | 11,9 % za Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: 8221), |
| --- | --- |

—

11,9 % za Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: 8221),

| — | 28,1 % za Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (dodatna oznaka TARIC: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (dodatna oznaka TARIC: A583),

| — | 28,1 % za Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A584),

| — | 32 % za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC: 8900).“ |
| --- | --- |

—

32 % za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC: 8900).“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 121, 13.5.2005, str. 1.

2

(3)  UL C 212, 11.9.2007, str. 10.

3

(4)  Evropska komisija – Generalni direktorat za trgovino – Direktorat B – J-79 4/23 – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Bruselj.

4

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1177/2008

z dne 28. novembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1178/2008

z dne 28. novembra 2008

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih ter uredb Komisije (ES) št. 1503/2006 in (ES) št. 657/2007 glede prilagoditev po reviziji statističnih klasifikacij NACE in CPA

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih (1) in zlasti členov 17(b), (e) in (j) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1165/98 je vzpostavila skupni okvir za pripravo kratkoročnih statističnih kazalcev Skupnosti o poslovnem ciklu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1165/98 je vzpostavila skupni okvir za pripravo kratkoročnih statističnih kazalcev Skupnosti o poslovnem ciklu.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1503/2006 z dne 28. septembra 2006 o izvajanju in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih v zvezi z opredelitvijo spremenljivk, seznamom spremenljivk in pogostostjo zbiranja podatkov (2) določa metodološke opredelitve spremenljivk, ki se uporabljajo pri kratkoročnih statističnih kazalcih. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1503/2006 z dne 28. septembra 2006 o izvajanju in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih v zvezi z opredelitvijo spremenljivk, seznamom spremenljivk in pogostostjo zbiranja podatkov (2) določa metodološke opredelitve spremenljivk, ki se uporabljajo pri kratkoročnih statističnih kazalcih.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 657/2007 z dne 14. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih glede vzpostavitve evropskih vzorčnih načrtov (3) določa pravila in pogoje glede posredovanja podatkov držav članic, ki sodelujejo pri evropskih vzorčnih načrtih za kratkoročne statistične kazalce. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 657/2007 z dne 14. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih glede vzpostavitve evropskih vzorčnih načrtov (3) določa pravila in pogoje glede posredovanja podatkov držav članic, ki sodelujejo pri evropskih vzorčnih načrtih za kratkoročne statistične kazalce.

| (4) | Treba je posodobiti seznam spremenljivk, nivoje razčlenitve in agregacij, ki se uporabijo pri nekaterih spremenljivkah, ter pravila in pogoje za evropske vzorčne načrte po sprejetju Uredbe (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (4) ter Uredbe (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93 (5). |
| --- | --- |

(4)

Treba je posodobiti seznam spremenljivk, nivoje razčlenitve in agregacij, ki se uporabijo pri nekaterih spremenljivkah, ter pravila in pogoje za evropske vzorčne načrte po sprejetju Uredbe (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (4) ter Uredbe (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93 (5).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 1165/98

Priloga A k Uredbi (ES) št. 1165/98 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1503/2006

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1503/2006 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 657/2007

Priloga k Uredbi (ES) št. 657/2007 se nadomesti s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 162, 5.6.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 281, 12.10.2006, str. 15.

2

(3)  UL L 155, 15.6.2007, str. 7.

3

(4)  UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 145, 4.6.2008, str. 65.

5

---

PRILOGA I

Priloga A k Uredbi (ES) št. 1165/98 se spremeni:

1.   odstavka 10 in 11 v poglavju (c) Seznam spremenljivk se nadomestita z naslednjim:

| „10. | Podatki o proizvajalčevih cenah ali uvoznih cenah (št. 310, 311, 312 in 340) se ne zahtevajo za naslednje skupine ali razrede NACE Rev. 2 oziroma CPA: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 in 38.3. Poleg tega se podatki o uvoznih cenah (št. 340) ne zahtevajo za oddelke 09, 18, 33 in 36 CPA. Seznam dejavnosti, ki niso zahtevane, se lahko popravi v skladu s postopkom iz člena 18. |
| --- | --- |

„10.

Podatki o proizvajalčevih cenah ali uvoznih cenah (št. 310, 311, 312 in 340) se ne zahtevajo za naslednje skupine ali razrede NACE Rev. 2 oziroma CPA: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 in 38.3. Poleg tega se podatki o uvoznih cenah (št. 340) ne zahtevajo za oddelke 09, 18, 33 in 36 CPA. Seznam dejavnosti, ki niso zahtevane, se lahko popravi v skladu s postopkom iz člena 18.

| 11. | Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se izračuna na podlagi proizvodov CPA. Uvozne enote enovrstne dejavnosti se lahko razvrstijo zunaj dejavnosti področij B do D NACE Rev. 2.“; |
| --- | --- |

11.

Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se izračuna na podlagi proizvodov CPA. Uvozne enote enovrstne dejavnosti se lahko razvrstijo zunaj dejavnosti področij B do D NACE Rev. 2.“;

2.   besedilo pod naslovom (f) Nivo razčlenitve se spremeni:

2.1   odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

| „7. | Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se posreduje za vse industrijske proizvode področij B do D klasifikacije CPA in glavne industrijske skupine, opredeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 586/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 656/2007, iz skupin proizvodov CPA. Državam članicam, ki ne uporabljajo eura za svojo valuto, te spremenljivke ni treba posredovati.“; |
| --- | --- |

„7.

Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se posreduje za vse industrijske proizvode področij B do D klasifikacije CPA in glavne industrijske skupine, opredeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 586/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 656/2007, iz skupin proizvodov CPA. Državam članicam, ki ne uporabljajo eura za svojo valuto, te spremenljivke ni treba posredovati.“;

2.2   odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

| „9. | Spremenljivke za tuje trge (št. 122, 132 in 312) se posredujejo posebej za euro območje in posebej za območje brez eura. To razlikovanje se uporablja za vso industrijo, opredeljeno kot področja B do E NACE Rev. 2, glavne industrijske skupine, raven področja (ena črka) in dvomestno raven oddelka NACE Rev. 2. Pri spremenljivki 122 se ne zahtevajo podatki za področji D in E NACE Rev. 2. Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se tudi posreduje posebej za območje eura in posebej za območje brez eura. To razlikovanje se uporablja za vso industrijo, opredeljeno kot področja B do D CPA, glavne industrijske skupine, raven področja (ena črka) in dvomestno raven oddelka CPA. Komisija lahko pri razlikovanju med euro območjem in območjem brez eura v skladu s postopkom iz člena 18 določi pogoje za uporabo evropskih vzorčnih shem, opredeljenih v točki (d) prvega pododstavka člena 4(2). Po evropski vzorčni shemi se lahko obseg spremenljivke uvozne cene omeji na uvoz proizvodov iz držav območja brez eura. Tistim državam članicam, ki ne uporabljajo eura za svojo valuto, pri posredovanju spremenljivk 122, 132, 312 in 340 ni treba razlikovati med euro območjem in območjem brez eura. |
| --- | --- |

„9.

Spremenljivke za tuje trge (št. 122, 132 in 312) se posredujejo posebej za euro območje in posebej za območje brez eura. To razlikovanje se uporablja za vso industrijo, opredeljeno kot področja B do E NACE Rev. 2, glavne industrijske skupine, raven področja (ena črka) in dvomestno raven oddelka NACE Rev. 2. Pri spremenljivki 122 se ne zahtevajo podatki za področji D in E NACE Rev. 2. Spremenljivka uvozne cene (št. 340) se tudi posreduje posebej za območje eura in posebej za območje brez eura. To razlikovanje se uporablja za vso industrijo, opredeljeno kot področja B do D CPA, glavne industrijske skupine, raven področja (ena črka) in dvomestno raven oddelka CPA. Komisija lahko pri razlikovanju med euro območjem in območjem brez eura v skladu s postopkom iz člena 18 določi pogoje za uporabo evropskih vzorčnih shem, opredeljenih v točki (d) prvega pododstavka člena 4(2). Po evropski vzorčni shemi se lahko obseg spremenljivke uvozne cene omeji na uvoz proizvodov iz držav območja brez eura. Tistim državam članicam, ki ne uporabljajo eura za svojo valuto, pri posredovanju spremenljivk 122, 132, 312 in 340 ni treba razlikovati med euro območjem in območjem brez eura.

| 10. | Tiste države članice, v katerih dodana vrednost na področjih B, C, D in E NACE Rev. 2 (oziroma področjih B, C in D CPA za uvozno ceno) v danem baznem letu znaša manj kot 1 % skupne dodane vrednosti Evropske Skupnosti, morajo poslati samo podatke za vso industrijo, glavne industrijske skupine in raven področja NACE Rev. 2 oziroma raven področja CPA.“ |
| --- | --- |

10.

Tiste države članice, v katerih dodana vrednost na področjih B, C, D in E NACE Rev. 2 (oziroma področjih B, C in D CPA za uvozno ceno) v danem baznem letu znaša manj kot 1 % skupne dodane vrednosti Evropske Skupnosti, morajo poslati samo podatke za vso industrijo, glavne industrijske skupine in raven področja NACE Rev. 2 oziroma raven področja CPA.“

---

PRILOGA II

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1503/2006 se spremeni:

Pod naslovom „Spremenljivka: 340 Uvozne cene“ se zadnja alinea četrtega odstavka nadomesti z naslednjim:

| „— | seznam proizvodov je omejen na proizvode klasifikacije CPA B, C, in D. Povezane storitve so izključene.“ |
| --- | --- |

„—

seznam proizvodov je omejen na proizvode klasifikacije CPA B, C, in D. Povezane storitve so izključene.“

---

PRILOGA III

Priloga k Uredbi (ES) št. 657/2007 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

132   NOVA NAROČILA NA TUJEM TRGU

| Država članica | Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgija | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Irska | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Ciper | 20, 21 |
| Malta | 26 |
| Nizozemska | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Finska | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Država članica

Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (NACE Rev. 2)

Belgija

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Irska

14, 20, 21, 26, 27

Ciper

20, 21

Malta

26

Nizozemska

17, 20, 21, 25, 26, 28

Finska

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312   PRODAJNE CENE NA TUJEM TRGU

| Država članica | Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (NACE Rev. 2) |
| --- | --- |
| Belgija | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Irska | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Ciper | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Malta | 12, 14, 26 |
| Finska | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Slovenija | 14, 16, 22, 25, 31 |

Država članica

Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (NACE Rev. 2)

Belgija

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Irska

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Ciper

10, 11, 20, 21, 26

Malta

12, 14, 26

Finska

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Slovenija

14, 16, 22, 25, 31

340   UVOZNE CENE

| Država članica | Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (CPA) |
| --- | --- |
| Belgija | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Irska | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Ciper | 19.20 |
| Luksemburg | 26.20 |
| Malta | 12.00 |
| Avstrija | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugalska | 05.10, 06.10 |
| Finska | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Slovenija | 24.10“ |

Država članica

Področje uporabe podatkov v evropskem vzorčnem načrtu (CPA)

Belgija

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Irska

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Ciper

19.20

Luksemburg

26.20

Malta

12.00

Avstrija

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugalska

05.10, 06.10

Finska

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Slovenija

24.10“

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1179/2008

z dne 28. novembra 2008

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2008/55/ES o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi s prelevmani, davki in drugimi ukrepi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/55/ES z dne 26. maja 2008 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi s prelevmani, davki in drugimi ukrepi (1) in zlasti člena 22 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podrobna pravila za izvajanje nekaterih določb Direktive 2008/55/ES so določena v Direktivi Komisije 2002/94/ES (2). Vendar pa so izkušnje pokazale, da Direktiva zaradi svojega pravnega značaja ni najučinkovitejši pravni instrument, s katerim bi se lahko v celoti dosegel namen enotnega postopka za vzajemno pomoč. Zato je primerno, da se ta direktiva nadomesti z uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Podrobna pravila za izvajanje nekaterih določb Direktive 2008/55/ES so določena v Direktivi Komisije 2002/94/ES (2). Vendar pa so izkušnje pokazale, da Direktiva zaradi svojega pravnega značaja ni najučinkovitejši pravni instrument, s katerim bi se lahko v celoti dosegel namen enotnega postopka za vzajemno pomoč. Zato je primerno, da se ta direktiva nadomesti z uredbo.

| (2) | Zaradi lažje izmenjave podatkov med pristojnimi organi držav članic je treba vsa zaprosila za pomoč ter spremne dokumente in podatke po možnosti sporočati z elektronskimi sredstvi. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi lažje izmenjave podatkov med pristojnimi organi držav članic je treba vsa zaprosila za pomoč ter spremne dokumente in podatke po možnosti sporočati z elektronskimi sredstvi.

| (3) | Da se zagotovi pošiljanje ustreznih podatkov in informacij, je treba določiti vzorce obrazcev zaprosil za vzajemno pomoč med nacionalnimi organi držav članic. Treba je omogočiti posodobitev sestave in razporeditve elektronskih obrazcev brez spreminjanja vzorcev, da se lahko obrazci prilagodijo zahtevam in možnostim elektronskega komunikacijskega sistema, če zaprosila vsebujejo niz zahtevanih podatkov in informacij. |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi pošiljanje ustreznih podatkov in informacij, je treba določiti vzorce obrazcev zaprosil za vzajemno pomoč med nacionalnimi organi držav članic. Treba je omogočiti posodobitev sestave in razporeditve elektronskih obrazcev brez spreminjanja vzorcev, da se lahko obrazci prilagodijo zahtevam in možnostim elektronskega komunikacijskega sistema, če zaprosila vsebujejo niz zahtevanih podatkov in informacij.

| (4) | Da se Komisiji omogoči redno ocenjevanje vpliva in učinka postopkov iz Direktive 2008/55/ES, je primerno, da se določijo tisti podatki, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji vsako leto. |
| --- | --- |

(4)

Da se Komisiji omogoči redno ocenjevanje vpliva in učinka postopkov iz Direktive 2008/55/ES, je primerno, da se določijo tisti podatki, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji vsako leto.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za izterjavo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za izterjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje člena 4(2) in (4), člena 5(2) in (3), členov 7, 8, 9 in 11, člena 12(1) in (2), člena 14, člena 18(3) in člena 24 Direktive 2008/55/ES.

Določa tudi podrobna pravila za pretvorbo in prenos izterjanih vsot, določitev najnižjega zneska za terjatve, ki lahko upravičijo zaprosilo za pomoč, in možne načine prenosa sporočil med upravnimi organi.

Člen 2

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | prenos „z elektronskimi sredstvi“ pomeni prenos z elektronsko opremo za obdelavo podatkov (vključno z digitalnim stiskanjem) in uporabo kabelskega omrežja, radijskega sistema prenosa, optične tehnologije ali drugih elektromagnetnih sredstev; |
| --- | --- |

1.

prenos „z elektronskimi sredstvi“ pomeni prenos z elektronsko opremo za obdelavo podatkov (vključno z digitalnim stiskanjem) in uporabo kabelskega omrežja, radijskega sistema prenosa, optične tehnologije ali drugih elektromagnetnih sredstev;

| 2. | omrežje „CCN/CSI“ pomeni skupno komunikacijsko omrežje (CCN) in sistem skupnega vmesnika (CSI), ki ju je razvila Skupnost, da bi zagotovila prenose vseh sporočil z elektronskimi sredstvi med pristojnimi organi na carinskem in davčnem področju. |
| --- | --- |

2.

omrežje „CCN/CSI“ pomeni skupno komunikacijsko omrežje (CCN) in sistem skupnega vmesnika (CSI), ki ju je razvila Skupnost, da bi zagotovila prenose vseh sporočil z elektronskimi sredstvi med pristojnimi organi na carinskem in davčnem področju.

POGLAVJE II

ZAPROSILO ZA PRIDOBITEV PODATKOV

Člen 3

Zaprosilo za pridobitev podatkov iz člena 4 Direktive 2008/55/ES vsebuje niz podatkov in informacij iz vzorca obrazca iz Priloge I k tej uredbi.

Če se podobno zaprosilo naslovi na kateri koli drug organ, organ prosilec v zaprosilu za pridobitev podatkov navede ime tega organa.

Člen 4

Zaprosilo za pridobitev podatkov se lahko nanaša na:

| 1. | dolžnika; |
| --- | --- |

1.

dolžnika;

| 2. | katero koli osebo, upravičeno za poravnavo terjatve po veljavni zakonodaji države članice, v kateri ima organ prosilec sedež (v nadaljnjem besedilu „država članica organa prosilca“); |
| --- | --- |

2.

katero koli osebo, upravičeno za poravnavo terjatve po veljavni zakonodaji države članice, v kateri ima organ prosilec sedež (v nadaljnjem besedilu „država članica organa prosilca“);

| 3. | katero koli tretjo osebo, ki razpolaga s premoženjem osebe iz točke 1 ali 2. |
| --- | --- |

3.

katero koli tretjo osebo, ki razpolaga s premoženjem osebe iz točke 1 ali 2.

Člen 5

1.   Zaprošeni organ potrdi prejem zaprosila za pridobitev podatkov čim prej, najpozneje pa v sedmih dneh po njegovem prejemu.

2.   Takoj po prejemu zaprosila za pridobitev podatkov zaprošeni organ po potrebi zahteva od organa prosilca, da priskrbi dodatno potrebne podatke. Organ prosilec priskrbi vse dodatno potrebne podatke, do katerih ima običajno dostop.

Člen 6

1.   Zaprošeni organ pošlje vsak zahtevani podatek organu prosilcu, če in ko ga pridobi.

2.   Če vseh ali nekaterih zahtevanih podatkov ni mogoče pridobiti v razumnem roku, zaprošeni organ ob upoštevanju okoliščin konkretnega primera o tem obvesti organ prosilec, pri čemer za to navede razloge.

Zaprošeni organ v vsakem primeru po izteku šestih mesecev od datuma, ko potrdi prejem zaprosila, obvesti organ prosilec o izidu poizvedovanj, ki jih je opravil za pridobitev zahtevanih podatkov.

Organ prosilec lahko na podlagi podatkov, ki jih pridobi od zaprošenega organa, od tega zahteva, da nadaljuje svoje poizvedovanje. Takšno zaprosilo se sestavi v dveh mesecih po prejemu obvestila o izidu poizvedovanj, ki jih je opravil zaprošeni organ, zaprošeni organ pa ga obravnava v skladu z določbami, ki se uporabljajo za prvotno zaprosilo.

Člen 7

Če se zaprošeni organ odloči, da ne bo ugodil zaprosilu za pridobitev podatkov, obvesti organ prosilec o razlogih za zavrnitev zaprosila, pri čemer navede določbe člena 4 Direktive 2008/55/ES, na katere se sklicuje. Zaprošeni organ tako obvestilo pošlje, takoj ko sprejme odločitev, najpozneje pa v treh mesecih od datuma potrditve prejema zaprosila.

Člen 8

Organ prosilec lahko kadar koli umakne zaprosilo za pridobitev podatkov, ki ga je poslal zaprošenemu organu. Odločitev o umiku pošlje zaprošenemu organu.

POGLAVJE III

ZAPROSILO ZA VROČITEV

Člen 9

Zaprosilo za vročitev iz člena 5 Direktive 2008/55/ES vsebuje niz podatkov in informacij iz vzorca obrazca iz Priloge II k tej uredbi.

Zaprosilu se priloži izvirnik ali overjena kopija dokumenta ali odločbe, za katero se prosi za vročitev.

Člen 10

Zaprosilo a vročitev se lahko nanaša na katero koli pravno ali fizično osebo, od katere se po veljavni zakonodaji države članice organa prosilca zahteva, da je obveščena o katerem koli dokumentu ali odločbi, ki zadeva to osebo.

Če to ni navedeno v dokumentu ali odločbi, za katero se prosi za vročitev, se zaprosilo za vročitev sklicuje na veljavna pravila v državi članici organa prosilca, ki urejajo postopek izpodbijanja terjatve ali njeno izterjavo.

Člen 11

1.   Zaprošeni organ potrdi prejem zaprosila za vročitev čim prej, najpozneje pa v sedmih dneh po njegovem prejemu.

Takoj po prejemu zaprosila za vročitev zaprošeni organ sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo vročitve v skladu z veljavno zakonodajo v državi članici, kjer ima sedež.

Po potrebi, vendar pa ne tako, da tvega zamudo skrajnega roka za vročitev iz zaprosila za vročitev, zaprošeni organ zaprosi organ prosilec, da priskrbi dodatne podatke.

Organ prosilec priskrbi tiste dodatne podatke, do katerih ima običajno dostop.

2.   Zaprošeni organ obvesti organ prosilec o datumu vročitve takoj po njeni izvršitvi s potrditvijo vročitve na zaprosilu za vročitev, ki jo vrne organu prosilcu.

POGLAVJE IV

ZAPROSILO ZA IZTERJAVO ALI UKREPE ZAVAROVANJA

Člen 12

1.   Zaprosila za izterjavo ali ukrepe zavarovanja iz členov 6 in 13 Direktive 2008/55/ES v tem zaporedju vsebujejo niz podatkov in informacij v skladu z vzorcem obrazca iz Priloge III k tej uredbi.

Takšna zaprosila vsebujejo izjavo, da so izpolnjeni pogoji iz Direktive 2008/55/ES za začetek postopka za vzajemno pomoč.

2.   Zaprosilu za izterjavo ali ukrepe zavarovanja se priloži izvirnik ali overjena kopija izvršilnega naslova. Lahko se izda le en izvršilni naslov za več terjatev, če se te nanašajo na isto osebo.

Za namene členov od 13 do 20 te uredbe se vsa zaprosila, za katere velja isti izvršilni naslov, štejejo kot eno zaprosilo.

Člen 13

Zaprosila za izterjavo ali ukrepe zavarovanja se lahko nanašajo na katero koli osebo iz člena 4.

Člen 14

1.   Če je valuta države članice zaprošenega organa različna od valute države članice organa prosilca, organ prosilec izrazi znesek terjatve, ki naj se izterja, v obeh valutah.

2.   Za namene odstavka 1 se kot menjalni tečaj uporabi zadnji prodajni menjalni tečaj, ugotovljen na najbolj reprezentativnem deviznem trgu ali trgih države članice organa prosilca na dan pošiljanja zaprosila za izterjavo.

Člen 15

1.   Zaprošeni organ čim prej, najpozneje pa v sedmih dneh po prejemu zaprosila za izterjavo ali ukrepe zavarovanja:

| (a) | potrdi prejem zaprosila; |
| --- | --- |

(a)

potrdi prejem zaprosila;

| (b) | zahteva od organa prosilca dopolnitev zaprosila, če ta ne vsebuje podatkov ali drugih podrobnosti iz člena 7 Direktive 2008/55/ES. |
| --- | --- |

(b)

zahteva od organa prosilca dopolnitev zaprosila, če ta ne vsebuje podatkov ali drugih podrobnosti iz člena 7 Direktive 2008/55/ES.

2.   Če zaprošeni organ ne ukrepa ustrezno v roku treh mesecev, določenem v členu 8 Direktive 2008/55/ES, čim prej, najpozneje pa v sedmih dneh po poteku tega roka, obvesti organ prosilec o razlogih za neukrepanje v predpisanem roku.

Člen 16

Če v razumnem roku glede na posamezen primer ni mogoče izterjati vsega zahtevka ali njegovega dela ali ni mogoče sprejeti ukrepov zavarovanja, zaprošeni organ o tem obvesti organ prosilec in navede razloge za to.

Najpozneje do konca vsakega šestmesečnega obdobja po datumu potrditve prejema zaprosila, zaprošeni organ obvesti organ prosilec o napredovanju ali stanju postopka za izterjavo ali ukrepe zavarovanja.

Na podlagi podatkov, ki jih pridobi od zaprošenega organa, lahko organ prosilec tega zaprosi za ponovno uvedbo postopka za izterjavo ali ukrepe zavarovanja. Takšno zaprosilo se odda v dveh mesecih po prejemu obvestila o izidu zadevnega postopka, zaprošeni organ pa ga obravnava v skladu z določbami, ki se uporabljajo za prvotno zaprosilo.

Člen 17

1.   Organ prosilec takoj, ko je o tem obveščen, obvesti zaprošeni organ o kakršnem koli ukrepu za izpodbijanje terjatve ali izvršilnega naslova, ki ga je sprejela država članica organa prosilca.

2.   Če zakoni in drugi predpisi ter upravna praksa, veljavni v državi članici zaprošenega organa, ne dopuščajo ukrepov zavarovanja ali izterjave, za katere se zaprosi na podlagi drugega pododstavka člena 12(2) Direktive 2008/55/ES, zaprošeni organ o tem obvesti organ prosilec čim prej, najpozneje pa v enem mesecu po prejemu obvestila iz odstavka 1.

3.   Zaprošeni organ obvesti organ prosilec o vseh ukrepih, sprejetih v državi članici zaprošenega organa za izplačilo izterjanih vsot ali nadomestilo v zvezi z izterjavo izpodbijanih terjatev na podlagi drugega pododstavka člena 12(2) Direktive 2008/55/ES takoj po tem, ko je bil o njih obveščen.

Zaprošeni organ po možnosti vključi organ prosilec v postopke za poravnavo zneska za povračilo in ustreznega nadomestila. Po utemeljenem zaprosilu zaprošenega organa organ prosilec nakaže povrnjene zneske in plačano nadomestilo v dveh mesecih od prejema tega zaprosila.

Člen 18

1.   Če zaprosilo za izterjavo ali ukrepe zavarovanja postane brezpredmetno bodisi zaradi plačila terjatve bodisi njenega preklica ali zaradi kakšnega drugega razloga, organ prosilec o tem nemudoma obvesti zaprošeni organ, tako da lahko ta ustavi vse začete postopke.

2.   Če se znesek terjatve, ki je predmet zaprosila za izterjavo ali ukrepe zavarovanja, zaradi kakršnih koli razlogov spremeni, organ prosilec o tem obvesti zaprošeni organ in po potrebi izda nov izvršilni naslov.

3.   Če se zaradi te spremembe zmanjša znesek terjatve, zaprošeni organ nadaljuje postopek, ki ga je začel z namenom izterjave ali zaradi sprejetja ukrepov zavarovanja, vendar pa se ta postopek omeji na neplačani znesek.

Če je med tem, ko je bil zaprošeni organ obveščen o zmanjšanju zneska terjatve, znesek, ki presega še neplačani znesek, že izterjan, vendar se postopek prenosa iz člena 19 še ni začel, zaprošeni organ povrne preplačani znesek osebi, ki je do njega upravičena.

4.   Če se zaradi spremembe poveča znesek terjatve, organ prosilec nemudoma naslovi na zaprošeni organ dodatno zaprosilo za izterjavo ali ukrepe zavarovanja.

Zaprošeni organ to dodatno zaprosilo po možnosti obravnava sočasno s prvotnim zaprosilom organa prosilca. Kadar združitev dodatnega zaprosila s prvotnim zaprosilom zaradi napredka potekajočega postopka ni mogoča, se od zaprošenega organa zahteva, da ustreže dodatnemu zaprosilu samo, če se ta nanaša na znesek, ki ni manjši od zneska iz člena 25(2).

5.   Organ prosilec za menjavo spremenjenega zneska terjatve v valuto države članice zaprošenega organa uporabi menjalni tečaj, ki se uporabi v prvotnem zaprosilu.

Člen 19

Vsak znesek, ki ga izterja zaprošeni organ, kjer je ustrezno, skupaj z obrestmi iz člena 9(2) Direktive 2008/55/ES, se nakaže organu prosilcu v valuti države članice zaprošenega organa. Nakazilo se izvede v enem mesecu od datuma, ko je bila izterjava izvedena.

Pristojni organi držav članic se lahko dogovorijo za različne ureditve za nakazilo zneskov, manjših od mejne vrednosti iz člena 25(2) te uredbe.

Člen 20

Ne glede na zneske, ki jih zaprošeni organ zbere z obrestmi iz člena 9(2) Direktive 2008/55/ES, se za terjatev šteje, da je bila izterjana v sorazmerju z izterjanim zneskom, izraženim v nacionalni valuti države članice zaprošenega organa na podlagi menjalnega tečaja iz člena 14(2) te uredbe.

POGLAVJE V

PRENOS SPOROČIL

Člen 21

1.   Vsa zaprosila za pomoč, izvršilni naslovi in njihove kopije in vsi spremni dokumenti ter vsi podatki, ki se sporočijo v zvezi s temi zaprosili, se po možnosti pošljejo z elektronskimi sredstvi prek omrežja CCN/CSI.

Za take dokumente, poslane v elektronski obliki ali obliki računalniških izpisov, velja, da imajo enak pravni učinek kot dokumenti, poslani po pošti.

2.   Če organ prosilec pošlje kopijo izvršilnega naslova ali katerega drugega dokumenta, potrdi skladnost te kopije z izvirnikom tako, da na njej (v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri je) navede besedi „overjen izvod“, ime uradnika, ki je kopijo overil, in datum te overitve.

3.   Če se zaprosila za vzajemno pomoč pošljejo z elektronskimi sredstvi, se sestava in razpored vzorcev iz prvega odstavka člena 3, prvega odstavka člena 9 in člena 12(1) lahko prilagodita zahtevam in možnostim elektronskega komunikacijskega sistema, če se vsebina informacij s tem ne spremeni.

4.   Če se zaprosilo ne more poslati z elektronskim sredstvom, se pošlje po pošti. V tem primeru jo podpiše uradnik organa prosilca, ki je za to ustrezno pooblaščen.

Člen 22

Vsaka država članica določi centralni urad s polno odgovornostjo za pošiljanje sporočil drugim državam članicam z elektronskimi sredstvi. Ta urad je povezan z omrežjem CCN/CSI.

Če je v državi članici določenih več organov za namene uporabe te uredbe, je centralni urad odgovoren za pošiljanje vseh sporočil teh organov z elektronskimi sredstvi drugim organom in centralnim uradom drugih držav članic.

Člen 23

1.   Če pristojni organi držav članic hranijo podatke v elektronskih bazah podatkov in izmenjujejo te podatke z elektronskimi sredstvi, morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se podatki, ki se sporočajo v kakršni koli obliki v skladu s to uredbo, obravnavajo kot davčna tajnost.

Zanje velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovani kot podobni podatki v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki jih je prejela.

2.   Podatki iz odstavka 1 se lahko dajo na voljo le osebam in organom iz člena 16 Direktive 2008/55/ES.

Taki podatki se lahko uporabijo v zvezi s sodnimi ali upravnimi postopki, ki se uvedejo za izterjavo prelevmanov, davkov in drugih ukrepov iz člena 2 Direktive 2008/55/ES.

Osebe, ki jih ustrezno pooblasti urad Evropske komisije za akreditacijo v zvezi z varnostjo, imajo lahko dostop do teh podatkov le v kolikor je to potrebno za vzdrževanje, oskrbovanje in razvoj omrežja CCN/CSI.

3.   Kadar pristojni organi držav članic pošiljajo sporočila z elektronskimi sredstvi, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so vsa sporočila ustrezno odobrena.

Člen 24

Podatki in druge podrobnosti, ki jih sporoči zaprošeni organ organu prosilcu, se prenašajo v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice zaprošenega organa ali v drugem jeziku, za katerega sta se dogovorila organ prosilec in zaprošeni organ.

POGLAVJE VI

DOPUSTNOST IN ZAVRNITEV ZAPROSIL ZA POMOČ

Člen 25

1.   Organ prosilec lahko sestavi zaprosilo za pomoč v zvezi z eno ali več terjatvami, če so te izterljive od ene in iste osebe.

2.   Zaprosilo za pomoč ni mogoče poslati, če je skupni znesek zadevne terjatve ali terjatev s seznama iz člena 2 Direktive 2008/55/ES manjši od 1 500 EUR.

Člen 26

Če se zaprošeni organ odloči, da v skladu s prvim odstavkom člena 14 Direktive 2008/55/ES zavrne zaprosilo za pomoč, pisno obvesti organ prosilec o razlogih za zavrnitev. Zaprošeni organ to obvestilo pošlje, takoj ko sprejme odločitev, najkasneje pa v treh mesecih od datuma potrditve prejema zaprosila za pomoč.

POGLAVJE VII

UREDITEV POVRAČILA STROŠKOV

Člen 27

Vsaka država članica imenuje najmanj enega uradnika, ustrezno pooblaščenega za sklenitev dogovora o ureditvi povračil stroškov iz člena 18(3) Direktive 2008/55/ES.

Člen 28

1.   Če se zaprošeni organ odloči, da bo zahteval ureditev povračila stroškov, pisno obvesti organ prosilec o razlogih za mnenje, da izterjava terjatve povzroča posebno težavo, zelo velike stroške ali je povezana z bojem proti organiziranemu kriminalu.

Zaprošeni organ priloži podrobno oceno stroškov, za katere zahteva povračilo od organa prosilca.

2.   Organ prosilec potrdi prejem prošnje za ureditev povračila stroškov čim prej, najkasneje pa v sedmih dneh po njenem prejemu.

Organ prosilec v dveh mesecih od datuma potrditve prejema navedene prošnje obvesti zaprošeni organ, ali in v kolikšnem obsegu se strinja s predlagano ureditvijo za povračilo stroškov.

3.   Če se organ prosilec in zaprošeni organ ne dogovorita o ureditvi povračila stroškov, zaprošeni organ nadaljuje postopek izterjave na običajen način.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Vsaka država članica vsako leto pred 15. marcem, po možnosti z elektronskimi sredstvi, obvesti Komisijo o uporabi postopkov iz Direktive 2008/55/ES in doseženih rezultatih v preteklem koledarskem letu.

To obvestilo vključuje elemente iz vzorca obrazca iz Priloge IV k tej uredbi.

Pri sporočanju dodatnih podatkov o vrsti terjatev, za katere se zaprosi ali odobri pomoč za izterjavo, je treba vključiti elemente iz vzorca obrazca iz Priloge V k tej uredbi.

Člen 30

Vsaka država članica sporoči drugim državam članicam in Komisiji imena in naslove organov, pristojnih za namen uporabe te uredbe, ter tudi uradnikov, pooblaščenih za sklenitev sporazuma iz člena 18(3) Direktive 2008/55/ES.

Člen 31

Direktiva 2002/94/ES se razveljavi.

Sklicevanje na navedeno direktivo se razume kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 32

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 150, 10.6.2008, str. 28.

1

(2)  UL L 337, 13.12.2002, str. 41.

2

---

PRILOGA I

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA IV

Image

---

PRILOGA V

Image

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/44

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1180/2008

z dne 28. novembra 2008

o vzpostavitvi sistema za sporočanje informacij o nekaterih dobavah govejega, telečjega in svinjskega mesa na ozemlje Ruske federacije

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 170 in člena 192 v povezavi s členom 4 uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2584/2000 z dne 24. novembra 2000 o vzpostavitvi sistema za sporočanje informacij o nekaterih dobavah govejega, telečjega in svinjskega mesa na ozemlje Ruske federacije (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2584/2000 z dne 24. novembra 2000 o vzpostavitvi sistema za sporočanje informacij o nekaterih dobavah govejega, telečjega in svinjskega mesa na ozemlje Ruske federacije (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Člen 2 Protokola 2 o vzajemni upravni pomoči za pravilno uporabo carinske zakonodaje v prilogah k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi strani (4), predvideva, da stranke pomagajo druga drugi pri zagotavljanju, da se carinska zakonodaja pravilno uporablja, zlasti s preprečevanjem, odkrivanjem in raziskovanjem kršitev te zakonodaje. Za izvajanje upravne pomoči so Komisija, ki jo zastopa Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljevanju „OLAF“), in ruske oblasti sklenili sporazum o mehanizmu za sporočanje informacij o gibanju blaga med Skupnostjo in Rusko federacijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Protokola 2 o vzajemni upravni pomoči za pravilno uporabo carinske zakonodaje v prilogah k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi strani (4), predvideva, da stranke pomagajo druga drugi pri zagotavljanju, da se carinska zakonodaja pravilno uporablja, zlasti s preprečevanjem, odkrivanjem in raziskovanjem kršitev te zakonodaje. Za izvajanje upravne pomoči so Komisija, ki jo zastopa Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljevanju „OLAF“), in ruske oblasti sklenili sporazum o mehanizmu za sporočanje informacij o gibanju blaga med Skupnostjo in Rusko federacijo.

| (3) | Kot del te upravne pomoči, zlasti v zvezi s prevozom izdelkov iz govejega, telečjega in svinjskega mesa, namenjenih v Rusko federacijo, bi se morale določiti informacije, ki jih morajo izvozniki poslati pristojnim organom držav članic, in sistem za sporočanje teh informacij med pristojnimi organi držav članic, OLAF-om in ruskimi oblastmi. |
| --- | --- |

(3)

Kot del te upravne pomoči, zlasti v zvezi s prevozom izdelkov iz govejega, telečjega in svinjskega mesa, namenjenih v Rusko federacijo, bi se morale določiti informacije, ki jih morajo izvozniki poslati pristojnim organom držav članic, in sistem za sporočanje teh informacij med pristojnimi organi držav članic, OLAF-om in ruskimi oblastmi.

| (4) | Te informacije in uvedeni sistem za sporočanje bi omogočali sledljivost izvoza zadevnih izdelkov v Rusko federacijo in po potrebi odkrili primere, v katerih nadomestilo ni upravičeno in mora biti vrnjeno. |
| --- | --- |

(4)

Te informacije in uvedeni sistem za sporočanje bi omogočali sledljivost izvoza zadevnih izdelkov v Rusko federacijo in po potrebi odkrili primere, v katerih nadomestilo ni upravičeno in mora biti vrnjeno.

| (5) | Uporaba določb te uredbe bo ocenjena po znatnem obdobju delovanja. Pregled, opravljen na tej podlagi, lahko, če je to primerno, vodi v razširitev izvoza drugih proizvodov in vključuje finančne posledice, ne glede na to, ali so obveznosti izpolnjene ali ne. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba določb te uredbe bo ocenjena po znatnem obdobju delovanja. Pregled, opravljen na tej podlagi, lahko, če je to primerno, vodi v razširitev izvoza drugih proizvodov in vključuje finančne posledice, ne glede na to, ali so obveznosti izpolnjene ali ne.

| (6) | Člen 16(4) Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (5) določa, da lahko Komisija v nekaterih posebnih primerih določi, da je dokazilo o uvozu opremljeno s posebnimi dokumenti ali kako drugače. Zaradi tega bi bilo treba za izvoz, predviden s to uredbo, šteti podatke ruskih organov kot nov vir dokazil, ki dopolnjujejo obstoječe vire dokazil. |
| --- | --- |

(6)

Člen 16(4) Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (5) določa, da lahko Komisija v nekaterih posebnih primerih določi, da je dokazilo o uvozu opremljeno s posebnimi dokumenti ali kako drugače. Zaradi tega bi bilo treba za izvoz, predviden s to uredbo, šteti podatke ruskih organov kot nov vir dokazil, ki dopolnjujejo obstoječe vire dokazil.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba se uporablja za pošiljke izdelkov iz govejega, telečjega in svinjskega mesa, ki spadajo v oznake KN 0201, 0202 in 0203, namenjene na ozemlje Ruske federacije („Rusija“), za katere je izvoznim deklaracijam priložena vloga za izvozno nadomestilo.

Ta uredba se ne uporablja za pošiljke iz prvega odstavka v količini, manjši od 3 000 kilogramov.

Člen 2

Izvozniki, ki želijo uporabljati določbe iz člena 4(2), posredujejo osrednjemu organu, ki ga določi vsaka izvozna država članica, za vsako izvozno deklaracijo v desetih delovnih dneh od datuma razkladanja proizvodov v Rusiji, naslednje podatke:

| (a) | številko izvozne deklaracije, izvozni carinski urad in datum, ko so bile končane izvozne carinske formalnosti; |
| --- | --- |

(a)

številko izvozne deklaracije, izvozni carinski urad in datum, ko so bile končane izvozne carinske formalnosti;

| (b) | poimenovanje blaga z navedbo osem mestne oznake proizvoda kombinirane nomenklature; |
| --- | --- |

(b)

poimenovanje blaga z navedbo osem mestne oznake proizvoda kombinirane nomenklature;

| (c) | neto količino v kilogramih; |
| --- | --- |

(c)

neto količino v kilogramih;

| (d) | številko TIR zvezka ali referenčno številko ruske DKD mednarodne tranzitne listine ali številko TD1/IM40 deklaracije za sprostitev za notranjo rabo v Rusiji; |
| --- | --- |

(d)

številko TIR zvezka ali referenčno številko ruske DKD mednarodne tranzitne listine ali številko TD1/IM40 deklaracije za sprostitev za notranjo rabo v Rusiji;

| (e) | številko zabojnika, če obstaja; |
| --- | --- |

(e)

številko zabojnika, če obstaja;

| (f) | identifikacijsko številko in/ali označbo prevoznega sredstva ob vstopu pošiljke v Rusijo; |
| --- | --- |

(f)

identifikacijsko številko in/ali označbo prevoznega sredstva ob vstopu pošiljke v Rusijo;

| (g) | številko licence skladišča pod carinskim nadzorom, kamor je proizvod dostavljen v Rusiji; |
| --- | --- |

(g)

številko licence skladišča pod carinskim nadzorom, kamor je proizvod dostavljen v Rusiji;

| (h) | datum dostave proizvoda v skladišče pod carinskim nadzorom v Rusiji. |
| --- | --- |

(h)

datum dostave proizvoda v skladišče pod carinskim nadzorom v Rusiji.

Člen 3

1.   Centralni organ v zadevni državi članici iz člena 2 pošlje informacije, ki jih prejme, OLAF-u po elektronski pošti v dveh delovnih dneh od datuma prejema.

2.   Po prejemu pošlje OLAF informacije iz člena 2 in identifikacijsko številko za vsak izvozni posel ruskim carinskim organom.

3.   OLAF obvesti centralni organ v zadevni državi članici, če je to primerno, o odgovoru ruskih carinskih organov v dveh delovnih dneh od prejema tega odgovora ali, če ti organi ne odgovorijo, v dveh delovnih dneh od konca tritedenskega roka, določenega za odgovor ruskih organov po dogovoru, sklenjenim z njimi.

Člen 4

1.   Informacije iz členov 1 in 2 ne predstavljajo dodatnih zahtev k tistim, ki so določene za dodeljevanje izvoznih nadomestil v zadevnih sektorjih.

2.   Kadar je odgovor ruskih organov pozitiven, kakor je navedeno v členu 3(3), velja za dokazilo, da so uvozne carinske formalnosti zaključene v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 800/1999.

Člen 5

Uredba (ES) št. 2584/2000 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 298, 25.11.2000, str. 16.

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  UL L 327, 28.11.1997, str. 48.

4

(5)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11.

5

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba z njeno spremembo

| Uredba Komisije (ES) št. 2584/2000 | (UL L 298, 25.11.2000, str. 16) |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (ES) št. 44/2003 | (UL L 7, 11.1.2003, str. 58) |

Uredba Komisije (ES) št. 2584/2000

(UL L 298, 25.11.2000, str. 16)

Uredba Komisije (ES) št. 44/2003

(UL L 7, 11.1.2003, str. 58)

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 2584/2000 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Členi 1–4 | Členi 1–4 |
| — | Člen 5 |
| Člen 5(1) | Člen 6 |
| Člen 5(2) | — |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (ES) št. 2584/2000

Ta uredba

Členi 1–4

Členi 1–4

—

Člen 5

Člen 5(1)

Člen 6

Člen 5(2)

—

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/47

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1181/2008

z dne 28. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 616/2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) in člena 148 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/360/ES z dne 29. maja 2007 o sklenitvi sporazumov v obliki potrjenih zapisnikov med Evropsko skupnostjo in Zvezno republiko Brazilijo ter med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT 1994) (2) o spremembi koncesij za perutninsko meso in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (3) v členu 5(2) določa, da se ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja položi varščina 50 EUR na 100 kilogramov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (3) v členu 5(2) določa, da se ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja položi varščina 50 EUR na 100 kilogramov.

| (2) | Ob upoštevanju novih pogojev za uvoz proizvodov s poreklom iz Brazilije je treba določiti primeren znesek varščine v zvezi z dovoljenjem, da se zagotovi ustrezno upravljanje tarifnih kvot in zadovoljiv dostop izvajalcev do slednjih. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju novih pogojev za uvoz proizvodov s poreklom iz Brazilije je treba določiti primeren znesek varščine v zvezi z dovoljenjem, da se zagotovi ustrezno upravljanje tarifnih kvot in zadovoljiv dostop izvajalcev do slednjih.

| (3) | Ob upoštevanju znižanja varščine in v skrbi za ustrezno upravljanje je treba povečati največjo kvoto, ki jo lahko vsak izvajalec zahteva za kvote iz skupine 1. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju znižanja varščine in v skrbi za ustrezno upravljanje je treba povečati največjo kvoto, ki jo lahko vsak izvajalec zahteva za kvote iz skupine 1.

| (4) | Uredbo (ES) št. 616/2007 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 616/2007 je zato treba spremeniti.

| (5) | Glede na to, da bi se moralo obdobje za vložitev zahtevkov za naslednje podobdobje začeti 1. decembra 2008, je nujno, da se ta uredba začne uporabljati od tega datuma. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da bi se moralo obdobje za vložitev zahtevkov za naslednje podobdobje začeti 1. decembra 2008, je nujno, da se ta uredba začne uporabljati od tega datuma.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 4(5) Uredbe (ES) št. 616/2007 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Zahtevek za izdajo dovoljenja se mora nanašati na najmanj 100 ton in na največ 10 % količine, ki je na voljo za zadevno kvoto v zadevnem obdobju ali podobdobju. Vendar se lahko zahtevek za izdajo dovoljenja za skupine 2 in 3 nanaša na največ 5 % razpoložljive količine za zadevno kvoto med zadevnim podobdobjem.

Za skupine 3, 6 in 8 se najmanjša količina, na katero se mora glasiti zahtevek za izdajo dovoljenja, zmanjša na 10 ton.“

Člen 2

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 616/2007 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ob vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja se položi varščina 50 EUR na 100 kilogramov.

Za zahtevke, ki zadevajo skupine 1, 4 in 7 pa je znesek varščine 10 EUR na 100 kilogramov.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 138, 30.5.2007, str. 10.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 5.

3

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1182/2008

z dne 28. novembra 2008

o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(a) in (d) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 28 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje masla. |
| --- | --- |

(1)

Člen 28 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje masla.

| (2) | Gibanje cen in zalog masla kažeta na neravnotežje na trgu, ki bi se lahko preprečilo ali zmanjšalo s sezonskim skladiščenjem. Glede na sedanje razmere na trgu je primerno dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje masla od 1. januarja 2009. |
| --- | --- |

(2)

Gibanje cen in zalog masla kažeta na neravnotežje na trgu, ki bi se lahko preprečilo ali zmanjšalo s sezonskim skladiščenjem. Glede na sedanje razmere na trgu je primerno dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje masla od 1. januarja 2009.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (2) je določila skupna pravila za izvajanje sheme za zasebno skladiščenje. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (2) je določila skupna pravila za izvajanje sheme za zasebno skladiščenje.

| (4) | V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 826/2008 se vnaprej določena pomoč dodeli v skladu s podrobnimi pravili in pogoji iz Poglavja III navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 826/2008 se vnaprej določena pomoč dodeli v skladu s podrobnimi pravili in pogoji iz Poglavja III navedene uredbe.

| (5) | Da se olajša izvajanje sedanjega ukrepa, bi se ob upoštevanju obstoječe prakse v državah članicah moral člen 7(3) Uredbe (ES) št. 826/2008 nanašati le na proizvode, ki so v celoti uskladiščeni. Zato je treba uvesti odstopanje od navedenega člena. |
| --- | --- |

(5)

Da se olajša izvajanje sedanjega ukrepa, bi se ob upoštevanju obstoječe prakse v državah članicah moral člen 7(3) Uredbe (ES) št. 826/2008 nanašati le na proizvode, ki so v celoti uskladiščeni. Zato je treba uvesti odstopanje od navedenega člena.

| (6) | V skladu s členom 29 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se znesek pomoči določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 29 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se znesek pomoči določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog.

| (7) | Primerno je določiti pomoč za stroške vstopa in izstopa zadevnih proizvodov in za dnevne stroške hladnega skladiščenja ter financiranje. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je določiti pomoč za stroške vstopa in izstopa zadevnih proizvodov in za dnevne stroške hladnega skladiščenja ter financiranje.

| (8) | Kadar so zahtevane informacije o podrobnostih skladiščenja že vključene v zahtevku za pomoč, se je zaradi bolj učinkovitega in enostavnega upravljanja primerno odreči zahtevi, da se po sklenitvi pogodbe sporočajo iste informacije, kot to določa točka (a) prvega odstavka člena 20 Uredbe (ES) št. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Kadar so zahtevane informacije o podrobnostih skladiščenja že vključene v zahtevku za pomoč, se je zaradi bolj učinkovitega in enostavnega upravljanja primerno odreči zahtevi, da se po sklenitvi pogodbe sporočajo iste informacije, kot to določa točka (a) prvega odstavka člena 20 Uredbe (ES) št. 826/2008.

| (9) | Zaradi večje enostavnosti in logistične učinkovitosti bi se bilo mogoče odreči zahtevi, da se številka pogodbe napiše na vsako skladiščeno enoto, kadar je številka pogodbe vnesena v evidenco skladiščenja. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi večje enostavnosti in logistične učinkovitosti bi se bilo mogoče odreči zahtevi, da se številka pogodbe napiše na vsako skladiščeno enoto, kadar je številka pogodbe vnesena v evidenco skladiščenja.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa pomoč za zasebno skladiščenje za soljeno in nesoljeno maslo, navedeno v členu 28(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, za pogodbe, sklenjene v letu 2009.

Člen 2

1.   Če s to uredbo ni drugače določeno, veljajo določbe Uredbe (ES) št. 826/2008.

2.   Z odstopanjem od člena 7(3) Uredbe (ES) št. 826/2008 se zahtevki nanašajo le na proizvode, ki so v celoti uskladiščeni.

Člen 3

Merska enota iz člena 16(2)(c) Uredbe (ES) št. 826/2008 je „skladiščna serija“, ki ustreza količini proizvoda iz te uredbe, ki znaša najmanj eno tono in je homogene sestave in kakovosti, proizveden v le eni tovarni ter uskladiščen v enem samem skladišču v enem samem dnevu.

Člen 4

1.   Pomoč za proizvode iz člena 1 znaša:

| — | 15,62 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja, |
| --- | --- |

—

15,62 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja,

| — | 0,44 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja. |
| --- | --- |

—

0,44 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja.

2.   Začetek pogodbenega skladiščenja bo med 1. januarjem in 15. avgustom 2009. Odvzem iz skladišča se lahko opravi le od 16. avgusta 2009 naprej. Pogodbeno skladiščenje se konča en dan pred dnevom odvzema iz skladišča oziroma najpozneje zadnji dan februarja, ki sledi letu uskladiščenja.

3.   Pomoč se lahko dodeli le, kadar znaša pogodbeno obdobje skladiščenja med 90 in 227 dnevi.

Člen 5

Države članice uradno obvestijo Komisijo vsak torek do 12. ure opoldan (po bruseljskem času) o količinah, za katere so bile sklenjene pogodbe, kot je določeno v členu 35(1)(a) Uredbe (ES) št. 826/2008, in o količinah proizvodov, za katere so bile predloženi zahtevki za sklenitev pogodb.

Člen 6

1.   Točka (a) prvega odstavka člena 20 Uredbe (ES) št. 826/2008 se ne uporablja.

2.   Države članice se lahko odrečejo zahtevam po označitvi številke pogodbe, navedenim v členu 22(1)(e) Uredbe (ES) št. 826/2008, če se upravljavec skladišča zaveže, da bo zapisal številko pogodbe v evidenco iz točke III Priloge I navedene uredbe.

Člen 7

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja za zahtevke za pomoč, vložene od 1. januarja 2009 naprej.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 223, 21.8.2008, str. 3.

2

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/51

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1183/2008

z dne 28. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1019/2002 o tržnih standardih za oljčno olje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“ ) (1) ter zlasti člena 113(1)(a) in člena 121(h) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1019/2002 (2) določa sistem, ki vključuje nekatere neobvezne navedbe na oljčnih oljih. V skladu s členom 5(c) navedene uredbe je navedba senzoričnih lastnosti deviškega oljčnega olja lahko prisotna na oznaki le, če temelji na izsledkih analizne metode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (3). V skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 1019/2002 se ta določba uporablja od 30. novembra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1019/2002 (2) določa sistem, ki vključuje nekatere neobvezne navedbe na oljčnih oljih. V skladu s členom 5(c) navedene uredbe je navedba senzoričnih lastnosti deviškega oljčnega olja lahko prisotna na oznaki le, če temelji na izsledkih analizne metode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (3). V skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 1019/2002 se ta določba uporablja od 30. novembra 2008.

| (2) | Z iskanjem novih metod ocenjevanja senzoričnih lastnosti, ki bi omogočile razširitev obsega pozitivnih lastnosti deviških oljčnih olj, je začel Mednarodni svet za oljčno olje, zaključilo pa se je novembra 2007. Prilagoditev predpisov Skupnosti revidirani metodi Mednarodnega sveta za oljčno olje obsega spremembo člena 5(c) Uredbe (ES) št. 1019/2002. Ta prilagoditev je del spremembe več pravil o označevanju oljčnega olja, ki naj bi začela veljati 1. julija 2009. Zlasti za izvajalce, ki bodo morali prilagoditi oznake na svojih proizvodih, bi bilo neugodno uporabljati trenutno veljavne določbe člena 5(c) v omejenem obdobju med 30. novembrom 2008 in 30. junijem 2009. |
| --- | --- |

(2)

Z iskanjem novih metod ocenjevanja senzoričnih lastnosti, ki bi omogočile razširitev obsega pozitivnih lastnosti deviških oljčnih olj, je začel Mednarodni svet za oljčno olje, zaključilo pa se je novembra 2007. Prilagoditev predpisov Skupnosti revidirani metodi Mednarodnega sveta za oljčno olje obsega spremembo člena 5(c) Uredbe (ES) št. 1019/2002. Ta prilagoditev je del spremembe več pravil o označevanju oljčnega olja, ki naj bi začela veljati 1. julija 2009. Zlasti za izvajalce, ki bodo morali prilagoditi oznake na svojih proizvodih, bi bilo neugodno uporabljati trenutno veljavne določbe člena 5(c) v omejenem obdobju med 30. novembrom 2008 in 30. junijem 2009.

| (3) | Zato je treba datum začetka uporabe člena 5(c) Uredbe (ES) št. 1019/2002 prestaviti na 1. julij 2009. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba datum začetka uporabe člena 5(c) Uredbe (ES) št. 1019/2002 prestaviti na 1. julij 2009.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1019/2002 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1019/2002 je zato treba spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 12(2) Uredbe (ES) št. 1019/2002 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Člen 5(c) se uporablja od 1. julija 2009.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporabljati se začne 30. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 155, 14.6.2002, str. 27.

2

(3)  UL L 248, 5.9.1991, str. 1.

3

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/52

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1184/2008

z dne 28. novembra 2008

o prepovedi ribolova na atlantskega sleda v vodah ES in mednarodnih vodah con Vb, VIb in VIaN s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | HER/5B6ANB. |
| Vrsta | atlantski sled (Clupea harengus) |
| Območje | vode ES in mednarodne vode con Vb, VIb in VIaN |
| Datum | 8.10.2008 |

Št.

62/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

HER/5B6ANB.

Vrsta

atlantski sled (Clupea harengus)

Območje

vode ES in mednarodne vode con Vb, VIb in VIaN

Datum

8.10.2008

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1185/2008

z dne 28. novembra 2008

o prepovedi ribolova na romba v Črnem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Bolgarije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1579/2007 z dne 20. decembra 2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1579/2007 z dne 20. decembra 2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 346, 29.12.2007, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 01/MED |
| --- | --- |
| Država članica | Bolgarija |
| Stalež | TUR/F3742C |
| Vrsta | romb (Psetta maxima) |
| Območje | Črno morje |
| Datum | 15.9.2008 |

Št.

01/MED

Država članica

Bolgarija

Stalež

TUR/F3742C

Vrsta

romb (Psetta maxima)

Območje

Črno morje

Datum

15.9.2008

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/56

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1186/2008

z dne 28. novembra 2008

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. decembra 2008. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. decembra 2008.

| (5) | Vendar je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 608/2008 z dne 26. junija 2008 o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2008/2009 (3) uporaba nekaterih dajatev, ki jih določa ta uredba, začasno opuščena – |
| --- | --- |

(5)

Vendar je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 608/2008 z dne 26. junija 2008 o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2008/2009 (3) uporaba nekaterih dajatev, ki jih določa ta uredba, začasno opuščena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. decembra 2008 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 166, 27.6.2008, str. 19.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. decembra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 23,12 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 21,34 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 23,12 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

23,12

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

21,34

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

21,34

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

23,12

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

14.11.2008-27.11.2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Premija za Zaliv | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

190,56

112,79

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Premija za Zaliv

—

12,34

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 10,09 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

11,99 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

10,09 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

DIREKTIVE

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/59

---

DIREKTIVA 2008/96/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. novembra 2008

o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vseevropsko prometno omrežje, opredeljeno v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (3), je največjega pomena pri spodbujanju evropske integracije in kohezije ter pri zagotavljanju visoke ravni blagostanja. Zlasti je treba zagotoviti visoko raven varnosti. |
| --- | --- |

(1)

Vseevropsko prometno omrežje, opredeljeno v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (3), je največjega pomena pri spodbujanju evropske integracije in kohezije ter pri zagotavljanju visoke ravni blagostanja. Zlasti je treba zagotoviti visoko raven varnosti.

| (2) | V svoji beli knjigi z dne 12. septembra 2001 z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ je Komisija izrazila potrebo po izvedbi ocene učinka na varnost in preverjanj varnosti v cestnem prometu za določitev in upravljanje cestnih odsekov v Skupnosti, kjer se zgodi veliko nesreč. Zastavila si je tudi cilj, da bo razpolovila število smrtnih žrtev na cestah v Evropski uniji med letoma 2001 in 2010. |
| --- | --- |

(2)

V svoji beli knjigi z dne 12. septembra 2001 z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ je Komisija izrazila potrebo po izvedbi ocene učinka na varnost in preverjanj varnosti v cestnem prometu za določitev in upravljanje cestnih odsekov v Skupnosti, kjer se zgodi veliko nesreč. Zastavila si je tudi cilj, da bo razpolovila število smrtnih žrtev na cestah v Evropski uniji med letoma 2001 in 2010.

| (3) | V svojem sporočilu z dne 2. junija 2003 z naslovom „Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu, Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: skupna odgovornost“ je Komisija cestno infrastrukturo označila za tretji steber politike varnosti v cestnem prometu, kar naj bi pomembno prispevalo k cilju Skupnosti za zmanjšanje nesreč. |
| --- | --- |

(3)

V svojem sporočilu z dne 2. junija 2003 z naslovom „Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu, Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: skupna odgovornost“ je Komisija cestno infrastrukturo označila za tretji steber politike varnosti v cestnem prometu, kar naj bi pomembno prispevalo k cilju Skupnosti za zmanjšanje nesreč.

| (4) | V zadnjih letih je razvoj vozil izredno napredoval (varnostni ukrepi, načrtovanje in uporaba novih tehnologij), kar je pripomoglo k zmanjšanju števila mrtvih in ranjenih v prometnih nesrečah. Vendar je treba za doseganje cilja, zastavljenega za leto 2010, ukrepati tudi na drugih področjih. Na področju varnosti cestne infrastrukture je še veliko možnosti za izboljšave, ki jih je treba uresničiti. |
| --- | --- |

(4)

V zadnjih letih je razvoj vozil izredno napredoval (varnostni ukrepi, načrtovanje in uporaba novih tehnologij), kar je pripomoglo k zmanjšanju števila mrtvih in ranjenih v prometnih nesrečah. Vendar je treba za doseganje cilja, zastavljenega za leto 2010, ukrepati tudi na drugih področjih. Na področju varnosti cestne infrastrukture je še veliko možnosti za izboljšave, ki jih je treba uresničiti.

| (5) | Vzpostavitev ustreznih postopkov je bistveno orodje za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture v okviru vseevropskega cestnega omrežja. Ocene učinkov na varnost v cestnem prometu bi morale v fazi načrtovanja prikazati učinke različnih možnosti načrtovanja infrastrukturnega projekta na varnost v cestnem prometu in imeti pomembno vlogo pri izbiri poti. Rezultati ocenjevanja varnostnih učinkov se lahko zabeležijo v več dokumentih. Preverjanja varnosti v cestnem prometu bi morala podrobneje opredeliti nevarnosti cestne infrastrukture. Zato je smiselno, da se razvijejo postopki, ki se bodo upoštevali na navedenih dveh področjih, da bi se doseglo povečanje varnosti cestne infrastrukture na vseevropskem cestnem omrežju in hkrati izključilo cestne predore, ki jih zajema Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (4). |
| --- | --- |

(5)

Vzpostavitev ustreznih postopkov je bistveno orodje za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture v okviru vseevropskega cestnega omrežja. Ocene učinkov na varnost v cestnem prometu bi morale v fazi načrtovanja prikazati učinke različnih možnosti načrtovanja infrastrukturnega projekta na varnost v cestnem prometu in imeti pomembno vlogo pri izbiri poti. Rezultati ocenjevanja varnostnih učinkov se lahko zabeležijo v več dokumentih. Preverjanja varnosti v cestnem prometu bi morala podrobneje opredeliti nevarnosti cestne infrastrukture. Zato je smiselno, da se razvijejo postopki, ki se bodo upoštevali na navedenih dveh področjih, da bi se doseglo povečanje varnosti cestne infrastrukture na vseevropskem cestnem omrežju in hkrati izključilo cestne predore, ki jih zajema Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (4).

| (6) | Številne države članice že imajo dobro delujoče sisteme za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture. Tem državam bi moralo biti dovoljeno, da nadalje uporabljajo svoje obstoječe metode, če so v skladu s cilji te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Številne države članice že imajo dobro delujoče sisteme za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture. Tem državam bi moralo biti dovoljeno, da nadalje uporabljajo svoje obstoječe metode, če so v skladu s cilji te direktive.

| (7) | Raziskave so nujne za izboljšanje varnosti na cestah v Evropski uniji. Pri povečanju varnosti cestne infrastrukture imajo lahko pomembno vlogo oblikovanje in prikaz komponent, ukrepov in metod (vključno s telematiko) in razširjanje rezultatov raziskav. |
| --- | --- |

(7)

Raziskave so nujne za izboljšanje varnosti na cestah v Evropski uniji. Pri povečanju varnosti cestne infrastrukture imajo lahko pomembno vlogo oblikovanje in prikaz komponent, ukrepov in metod (vključno s telematiko) in razširjanje rezultatov raziskav.

| (8) | Treba je izboljšati varnost obstoječih cest z usmerjanjem naložb v odseke, kjer se zgodi največ prometnih nesreč in/ali kjer obstaja največja možnost za zmanjšanje števila nesreč. Da bi vozniki lahko prilagodili svoje vedenje in povečali upoštevanje prometnih predpisov, zlasti omejitev hitrosti, bi jih bilo treba opozoriti na cestne odseke, kjer se zgodi veliko prometnih nesreč. |
| --- | --- |

(8)

Treba je izboljšati varnost obstoječih cest z usmerjanjem naložb v odseke, kjer se zgodi največ prometnih nesreč in/ali kjer obstaja največja možnost za zmanjšanje števila nesreč. Da bi vozniki lahko prilagodili svoje vedenje in povečali upoštevanje prometnih predpisov, zlasti omejitev hitrosti, bi jih bilo treba opozoriti na cestne odseke, kjer se zgodi veliko prometnih nesreč.

| (9) | Razvrščanje varnosti omrežja ima velik učinek takoj po začetku izvajanja. Ko bodo obravnavani cestni odseki, kjer se zgodi veliko prometnih nesreč, in ko bodo sprejeti popravni ukrepi, bodo morali inšpekcijski pregledi varnosti kot preventivni ukrepi prevzeti bolj pomembno vlogo. Redni inšpekcijski pregledi so bistveni pri preprečevanju morebitnih nevarnosti za vse uporabnike cest, vključno z ranljivimi uporabniki, tudi v primeru dela na cesti. |
| --- | --- |

(9)

Razvrščanje varnosti omrežja ima velik učinek takoj po začetku izvajanja. Ko bodo obravnavani cestni odseki, kjer se zgodi veliko prometnih nesreč, in ko bodo sprejeti popravni ukrepi, bodo morali inšpekcijski pregledi varnosti kot preventivni ukrepi prevzeti bolj pomembno vlogo. Redni inšpekcijski pregledi so bistveni pri preprečevanju morebitnih nevarnosti za vse uporabnike cest, vključno z ranljivimi uporabniki, tudi v primeru dela na cesti.

| (10) | Usposabljanje in certificiranje varnostnega osebja s pomočjo učnih načrtov usposabljanja in metodami za ugotavljanje usposobljenosti, ki jih potrdijo države članice, morata omogočiti, da bodo strokovni delavci pridobili potrebno najnovejše znanje. |
| --- | --- |

(10)

Usposabljanje in certificiranje varnostnega osebja s pomočjo učnih načrtov usposabljanja in metodami za ugotavljanje usposobljenosti, ki jih potrdijo države članice, morata omogočiti, da bodo strokovni delavci pridobili potrebno najnovejše znanje.

| (11) | Za izboljšanje varnosti na cestah v Evropski uniji je treba zagotoviti pogostejšo in doslednejšo izmenjavo najboljših praks med državami članicami. |
| --- | --- |

(11)

Za izboljšanje varnosti na cestah v Evropski uniji je treba zagotoviti pogostejšo in doslednejšo izmenjavo najboljših praks med državami članicami.

| (12) | Za zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu na cestah v Evropski uniji morajo države članice uporabiti smernice o izboljšanju varnosti infrastrukture. Uradno obveščanje Komisije o teh smernicah in redno poročanje o njihovem izvajanju mora utreti pot do sistematičnega izboljšanja varnosti infrastrukture na ravni Skupnosti in sčasoma zagotoviti podlago za razvoj učinkovitejšega sistema. Poročanje o njihovem izvajanju mora poleg tega drugim državam članicam omogočiti določitev najučinkovitejših rešitev, medtem ko mora sistematično zbiranje podatkov iz raziskav o stanju pred in po izvajanju omogočiti izbiro najučinkovitejšega sredstva za prihodnje ukrepe. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu na cestah v Evropski uniji morajo države članice uporabiti smernice o izboljšanju varnosti infrastrukture. Uradno obveščanje Komisije o teh smernicah in redno poročanje o njihovem izvajanju mora utreti pot do sistematičnega izboljšanja varnosti infrastrukture na ravni Skupnosti in sčasoma zagotoviti podlago za razvoj učinkovitejšega sistema. Poročanje o njihovem izvajanju mora poleg tega drugim državam članicam omogočiti določitev najučinkovitejših rešitev, medtem ko mora sistematično zbiranje podatkov iz raziskav o stanju pred in po izvajanju omogočiti izbiro najučinkovitejšega sredstva za prihodnje ukrepe.

| (13) | Določbe te direktive v zvezi z naložbami v varnost v cestnem prometu bi se brez poseganja v pristojnosti držav članic morale uporabljati za naložbe v vzdrževanje cestnega omrežja. |
| --- | --- |

(13)

Določbe te direktive v zvezi z naložbami v varnost v cestnem prometu bi se brez poseganja v pristojnosti držav članic morale uporabljati za naložbe v vzdrževanje cestnega omrežja.

| (14) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, namreč vzpostavitev postopkov za zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu v celotnem vseevropskem cestnem omrežju, in ker je zaradi učinkov ukrepa cilj mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, namreč vzpostavitev postopkov za zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu v celotnem vseevropskem cestnem omrežju, in ker je zaradi učinkov ukrepa cilj mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.

| (15) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (5). |
| --- | --- |

(15)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (5).

| (16) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje meril, potrebnih za izboljšanje praks varnosti cestne infrastrukture in za prilagoditev prilog tehničnemu napredku. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(16)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje meril, potrebnih za izboljšanje praks varnosti cestne infrastrukture in za prilagoditev prilog tehničnemu napredku. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (17) | Zadostno število obcestnih parkirišč je zelo pomembno ne le za preprečevanje kriminala, temveč tudi za varnost v cestnem prometu. Parkirišča omogočajo voznikom, da si pravočasno odpočijejo in nato nadaljujejo pot popolnoma zbrani. Zagotovitev zadostnega števila varnih parkirišč bi zato morala biti sestavni del izboljšanja varnosti cestne infrastrukture. |
| --- | --- |

(17)

Zadostno število obcestnih parkirišč je zelo pomembno ne le za preprečevanje kriminala, temveč tudi za varnost v cestnem prometu. Parkirišča omogočajo voznikom, da si pravočasno odpočijejo in nato nadaljujejo pot popolnoma zbrani. Zagotovitev zadostnega števila varnih parkirišč bi zato morala biti sestavni del izboljšanja varnosti cestne infrastrukture.

| (18) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (6) se države članice spodbujajo, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki bodo čim bolj nazorno prikazale ujemanja med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(18)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (6) se države članice spodbujajo, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki bodo čim bolj nazorno prikazale ujemanja med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva od držav članic zahteva, da vzpostavijo in izvajajo postopke v zvezi z oceno učinkov na varnost v cestnem prometu, preverjanja varnosti, izboljšanja varnosti cestnega omrežja in inšpekcijskimi pregledi varnosti.

2.   Ta direktiva se uporablja za ceste, ki so del vseevropskega cestnega omrežja, ne glede na to, ali so v fazi projektiranja, gradnje ali v uporabi.

3.   Države članice lahko tudi uporabijo določbe te direktive kot sklop dobrih praks za nacionalno infrastrukturo cestnega prometa, ki ni vključena v vseevropsko prometno omrežje in ki je bila deloma ali v celoti zgrajena z uporabo sredstev Skupnosti.

4.   Ta direktiva se ne uporablja za cestne predore, ki jih zajema Direktiva 2004/54/ES.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „vseevropsko cestno omrežje“ pomeni cestno omrežje, opredeljeno v oddelku 2 Priloge I k Odločbi št. 1692/96/ES; |
| --- | --- |

1.

„vseevropsko cestno omrežje“ pomeni cestno omrežje, opredeljeno v oddelku 2 Priloge I k Odločbi št. 1692/96/ES;

| 2. | „pristojni subjekt“ označuje vsako javno ali zasebno organizacijo, vzpostavljeno na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki sodeluje pri izvajanju te direktive zaradi svojih pristojnosti, vključno s telesi, določenimi kot pristojni subjekti, ki so obstajali že pred začetkom veljavnosti te direktive, če ustrezajo zahtevam te direktive; |
| --- | --- |

2.

„pristojni subjekt“ označuje vsako javno ali zasebno organizacijo, vzpostavljeno na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki sodeluje pri izvajanju te direktive zaradi svojih pristojnosti, vključno s telesi, določenimi kot pristojni subjekti, ki so obstajali že pred začetkom veljavnosti te direktive, če ustrezajo zahtevam te direktive;

| 3. | „ocena učinka na varnost v cestnem prometu“ pomeni strateško primerjalno analizo učinka, ki ga bodo imele nove ceste ali znatne spremembe obstoječega omrežja na raven varnosti cestnega omrežja; |
| --- | --- |

3.

„ocena učinka na varnost v cestnem prometu“ pomeni strateško primerjalno analizo učinka, ki ga bodo imele nove ceste ali znatne spremembe obstoječega omrežja na raven varnosti cestnega omrežja;

| 4. | „preverjanje varnosti v cestnem prometu“ pomeni neodvisno podrobno sistematično tehnično varnostno preverjanje glede konstrukcijskih lastnosti projekta cestne infrastrukture, ki obsega različne faze od načrtovanja do začetnega delovanja; |
| --- | --- |

4.

„preverjanje varnosti v cestnem prometu“ pomeni neodvisno podrobno sistematično tehnično varnostno preverjanje glede konstrukcijskih lastnosti projekta cestne infrastrukture, ki obsega različne faze od načrtovanja do začetnega delovanja;

| 5. | „razvrščanje cestnih odsekov glede na število nesreč“ pomeni način opredeljevanja, analiziranja in razvrščanja odsekov cestnega omrežja, ki so v uporabi več kot tri leta in na katerih se je glede na pretok prometa zgodilo razmeroma veliko prometnih nesreč s smrtnim izidom; |
| --- | --- |

5.

„razvrščanje cestnih odsekov glede na število nesreč“ pomeni način opredeljevanja, analiziranja in razvrščanja odsekov cestnega omrežja, ki so v uporabi več kot tri leta in na katerih se je glede na pretok prometa zgodilo razmeroma veliko prometnih nesreč s smrtnim izidom;

| 6. | „razvrščanje varnosti omrežja“ pomeni način opredeljevanja, analiziranja in razvrščanja odsekov obstoječega cestnega omrežja glede na njihov potencial razvoja varnosti in prihranka stroškov nesreč; |
| --- | --- |

6.

„razvrščanje varnosti omrežja“ pomeni način opredeljevanja, analiziranja in razvrščanja odsekov obstoječega cestnega omrežja glede na njihov potencial razvoja varnosti in prihranka stroškov nesreč;

| 7. | „inšpekcijski pregled varnosti“ pomeni rutinsko redno preverjanje lastnosti in napak, ki zahtevajo vzdrževanje zaradi varnosti; |
| --- | --- |

7.

„inšpekcijski pregled varnosti“ pomeni rutinsko redno preverjanje lastnosti in napak, ki zahtevajo vzdrževanje zaradi varnosti;

| 8. | „smernice“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejmejo države članice, ki določijo korake in elemente, ki jih je treba upoštevati pri uporabi varnostnih postopkov iz te direktive; |
| --- | --- |

8.

„smernice“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejmejo države članice, ki določijo korake in elemente, ki jih je treba upoštevati pri uporabi varnostnih postopkov iz te direktive;

| 9. | „infrastrukturni projekt“ pomeni projekt za zgraditev nove cestne infrastrukture ali znatno spremembo obstoječega omrežja, ki vpliva na pretok prometa. |
| --- | --- |

9.

„infrastrukturni projekt“ pomeni projekt za zgraditev nove cestne infrastrukture ali znatno spremembo obstoječega omrežja, ki vpliva na pretok prometa.

Člen 3

Ocena učinka smernic na varnost v cestnem prometu v zvezi z infrastrukturnimi projekti

1.   Države članice zagotovijo, da se ocena učinka smernic na varnost v cestnem prometu izvede za vse infrastrukturne projekte.

2.   Ocena se izvede v začetni fazi načrtovanja, preden se infrastrukturni projekt odobri. Pri tem si države članice prizadevajo upoštevati merila iz Priloge I.

3.   Ocena učinka na varnost v cestnem prometu pojasni upoštevanje varnosti v cestnem prometu, ki vpliva na izbiro predlagane rešitve. Ocena zagotovi tudi vse ustrezne informacije, ki so potrebne za analizo stroškov in koristi različnih ocenjenih možnosti.

Člen 4

Preverjanja varnosti v cestnem prometu v zvezi z infrastrukturnimi projekti

1.   Države članice zagotovijo, da se preverjanje varnosti v cestnem prometu izvaja za vse infrastrukturne projekte.

2.   Pri izvajanju preverjanja varnosti v cestnem prometu si države članice prizadevajo upoštevati merila iz Priloge II.

Države članice zagotovijo, da se imenuje izvedenec za preverjanje načrta infrastrukturnega projekta.

Izvedenec se imenuje v skladu z določbami člena 9(4), je v celoti usposobljen in je bil deležen potrebnih usposabljanj, kakor je določeno v členu 9. Kjer preverjanja izvajajo skupine, mora vsaj en član skupine imeti potrdilo o usposobljenosti iz člena 9(3).

3.   Preverjanja varnosti v cestnem prometu so sestavni del postopka izdelave načrta za infrastrukturni projekt v fazi izvedljivosti, osnutka, podrobnega načrta, pred odprtjem in v fazi začetnega delovanja.

4.   Države članice zagotovijo, da izvedenec v poročilu določi elemente načrta, ki so pomembni za varnost za vsako fazo infrastrukturnega projekta. Kadar se nevarna mesta ugotovijo med preverjanjem, vendar se načrt ne popravi pred koncem ustrezne faze, kot je navedeno v Prilogi II, razloge za to navede pristojni subjekt v prilogi k navedenemu poročilu.

5.   Države članice zagotovijo, da se na podlagi poročila iz odstavka 4 pripravijo ustrezna priporočila z vidika varnosti.

Člen 5

Razvrščanje in upravljanje cestnega omrežja, ki je v uporabi, glede na varnost

1.   Države članice zagotovijo, da se razvrščanje cestnih odsekov glede na število nesreč in razvrščanje varnosti omrežja izvede na podlagi najmanj triletnih pregledov delovanja cestnega omrežja. Pri tem si države članice prizadevajo upoštevati merila iz Priloge III.

2.   Države članice zagotovijo, da cestne odseke, ki bi jih bilo treba v skladu z rezultati razvrščanja cestnih odsekov glede na število nesreč in razvrščanja varnosti omrežja obravnavati prednostno, ocenijo skupine strokovnjakov, in sicer z obiski na terenu v skladu z elementi iz točke 3 Priloge III. Najmanj en član skupine strokovnjakov mora izpolnjevati zahteve iz člena 9(4)(a).

3.   Države članice zagotovijo, da se sanacija usmeri na odseke iz odstavka 2. Prednost imajo ukrepi iz točke 3(e) Priloge III, pri čemer se posebna pozornost nameni ukrepom z najboljšim razmerjem med koristmi in stroški.

4.   Države članice zagotovijo, da se namestijo ustrezni znaki, ki uporabnike cest opozarjajo na odseke cestne infrastrukture, ki se popravljajo in ki lahko ogrozijo njihovo varnost. Ti znaki vključujejo tudi znake, ki so vidni podnevi in ponoči in se postavijo na varni razdalji ter so v skladu z določbami Dunajske konvencije o prometnih znakih in prometni signalizaciji iz leta 1968.

5.   Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so uporabniki ceste obveščeni o cestnih odsekih, kjer se zgodi veliko nesreč. Če se država članica odloči, da bo uporabila označevanje, mora biti usklajeno z odločbami Dunajske konvencije o prometnih znakih in prometni signalizaciji iz leta 1968.

Člen 6

Inšpekcijski pregledi varnosti

1.   Države članice zagotovijo, da se za ceste, ki so v uporabi, izvajajo inšpekcijski pregledi varnosti, da bi se opredelili elementi v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in preprečile nesreče.

2.   Inšpekcijski pregledi varnosti zajemajo redne inšpekcijske preglede cestnega omrežja in poročila o mogočih učinkih del na cesti na varnost prometnega pretoka.

3.   Države članice zagotovijo, da periodične inšpekcijske preglede izvaja pristojni subjekt. Pogostost inšpekcijskih pregledov mora biti zadostna za ohranjanje primernih ravni varnosti zadevne cestne infrastrukture.

4.   Ne glede na smernice, sprejete v skladu s členom 8, države članice sprejmejo smernice o začasnih varnostnih ukrepih za delo na cesti. Prav tako izvajajo ustrezen sistem nadzora za zagotovitev, da se smernice pravilno uporabljajo.

Člen 7

Upravljanje podatkov

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni subjekt za vsako nesrečo s smrtnim izidom, ki se zgodi na cesti iz člena 1(2), sestavi poročilo o nesreči. Države članice si prizadevajo, da v poročilo vključijo vse elemente iz Priloge IV.

2.   Države članice izračunajo povprečno družbeno ceno nesreč s smrtnim izidom in povprečno družbeno ceno nesreč s hudimi poškodbami, ki so se zgodile na njihovem ozemlju. Države članice lahko nadalje oblikujejo stopnje stroškov, ki bodo posodobljene najmanj vsakih pet let.

Člen 8

Sprejetje in sporočanje smernic

1.   Če smernice še ne obstajajo, države članice zagotovijo, da se smernice sprejmejo do 19. decembra 2011, in sicer za pomoč pristojnim subjektom pri uporabi te direktive.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o teh smernicah v roku treh mesecev po njihovem sprejetju ali spremembi.

3.   Komisija jih objavi na javni spletni strani.

Člen 9

Imenovanje in usposabljanje izvedencev

1.   Države članice zagotovijo, da se učni načrti za usposabljanje izvedencev za varnost v cestnem prometu, če še ne obstajajo, sprejmejo do 19. decembra 2011.

2.   Države članice zagotovijo, da kadar izvedenci za varnost v cestnem prometu opravljajo funkcije v okviru te direktive, opravijo začetno usposabljanje in pridobijo potrdilo o usposobljenosti ter se udeležujejo rednega dodatnega usposabljanja.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo izvedenci za varnost v cestnem prometu potrdilo o usposobljenosti. Potrdila, ki so bila dodeljena pred začetkom veljavnosti te direktive, se priznajo.

4.   Države članice zagotovijo, da se izvedenci za varnost v cestnem prometu imenujejo v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | izvedenec mora imeti ustrezne izkušnje ali izobrazbo za izdelavo načrtov cest, načrtovanje varnosti v cestnem prometu in analizo nesreč; |
| --- | --- |

(a)

izvedenec mora imeti ustrezne izkušnje ali izobrazbo za izdelavo načrtov cest, načrtovanje varnosti v cestnem prometu in analizo nesreč;

| (b) | dve leti po tem, ko država članica sprejme smernice v skladu s členom 8, izvajajo preverjanja varnosti v cestnem prometu samo izvedenci ali skupine, ki jim izvedenci pripadajo, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2 in 3; |
| --- | --- |

(b)

dve leti po tem, ko država članica sprejme smernice v skladu s členom 8, izvajajo preverjanja varnosti v cestnem prometu samo izvedenci ali skupine, ki jim izvedenci pripadajo, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2 in 3;

| (c) | za namen preverjenega infrastrukturnega projekta izvedenec v času pregleda ni udeležen pri snovanju ali izvajanju zadevnega infrastrukturnega projekta. |
| --- | --- |

(c)

za namen preverjenega infrastrukturnega projekta izvedenec v času pregleda ni udeležen pri snovanju ali izvajanju zadevnega infrastrukturnega projekta.

Člen 10

Izmenjava najboljših praks

Da bi izboljšale varnost cest v Evropski uniji, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, Komisija vzpostavi skladen sistem za izmenjavo najboljših praks med državami članicami, ki med drugim zajema projekte za varnost obstoječe cestne infrastrukture in preizkušeno tehnologijo cestne varnosti.

Člen 11

Nenehno izpopolnjevanje praks na področju izboljševanja varnosti

1.   Komisija na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru ustreznih obstoječih mednarodnih forumov, omogoči in strukturira izmenjavo znanja in najboljših praks med državami članicami, da bi se tako prakse na področju izboljševanja varnosti cestne infrastrukture v Evropski uniji nenehno izpopolnjevale.

2.   Komisiji pomaga odbor iz člena 13. Če je treba sprejeti posebne ukrepe, se ti sprejmejo po regulativnem postopku s pregledom iz člena 13(3).

3.   Mogoče se je posvetovati z ustreznimi nevladnimi organizacijami, dejavnimi na področju varnosti ter upravljanja cestne infrastrukture, o zadevah, povezanih z vidiki tehnične varnosti, če je to primerno.

Člen 12

Prilagoditev tehničnemu napredku

Priloge k tej direktivi se prilagodijo tehničnemu napredku v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3).

Člen 13

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 14

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 19. decembra 2010. Komisiji takoj posredujejo besedila navedenih predpisov.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Naslovniki

Direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 19. novembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 168, 20.7.2007, str. 71.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2008.

2

(3)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1.

3

(4)  UL L 167, 30.4.2004, str. 39.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

6

---

PRILOGA I

OCENA UČINKA NA VARNOST V CESTNEM PROMETU V ZVEZI Z INFRASTRUKTURNIMI PROJEKTI

| 1. | Elementi ocene učinka na varnost v cestnem prometu:






  (a) | opredelitev problema; |
| --- | --- | --- |

1.

Elementi ocene učinka na varnost v cestnem prometu:

(a)

opredelitev problema;

| (b) | trenutno stanje in scenarij „neukrepanja“; |
| --- | --- |

(b)

trenutno stanje in scenarij „neukrepanja“;

| (c) | cilji varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(c)

cilji varnosti v cestnem prometu;

| (d) | analiza učinkov predlaganih možnosti na varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(d)

analiza učinkov predlaganih možnosti na varnost v cestnem prometu;

| (e) | primerjava možnosti, vključno z analizo stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(e)

primerjava možnosti, vključno z analizo stroškov in koristi;

| (f) | predstavitev vrste možnih rešitev. |
| --- | --- |

(f)

predstavitev vrste možnih rešitev.

| 2. | Elementi, ki jih je treba upoštevati:






  (a) | smrtne žrtve in nesreče; cilji zmanjševanja proti scenariju „neukrepanja“; |
| --- | --- | --- |

2.

Elementi, ki jih je treba upoštevati:

(a)

smrtne žrtve in nesreče; cilji zmanjševanja proti scenariju „neukrepanja“;

| (b) | izbira poti in vzorci prometa; |
| --- | --- |

(b)

izbira poti in vzorci prometa;

| (c) | možni učinki na obstoječa omrežja (npr. izhodi, križišča, nivojski prehodi); |
| --- | --- |

(c)

možni učinki na obstoječa omrežja (npr. izhodi, križišča, nivojski prehodi);

| (d) | uporabniki cest, vključno z ranljivimi uporabniki (npr. pešci, kolesarji in motoristi); |
| --- | --- |

(d)

uporabniki cest, vključno z ranljivimi uporabniki (npr. pešci, kolesarji in motoristi);

| (e) | promet (npr. obseg prometa, razvrščanje prometa po kategorijah glede na vrsto); |
| --- | --- |

(e)

promet (npr. obseg prometa, razvrščanje prometa po kategorijah glede na vrsto);

| (f) | letni čas in podnebne razmere; |
| --- | --- |

(f)

letni čas in podnebne razmere;

| (g) | obstoj zadostnega števila parkirišč; |
| --- | --- |

(g)

obstoj zadostnega števila parkirišč;

| (h) | potresna aktivnost. |
| --- | --- |

(h)

potresna aktivnost.

---

PRILOGA II

PREVERJANJE VARNOSTI V CESTNEM PROMETU V ZVEZI Z INFRASTRUKTURNIMI PROJEKTI

| 1. | Merila v fazi idejnega projekta:






  (a) | zemljepisna lega (npr. izpostavljenost zemeljskim plazovom, poplavam, snežnim plazovom), pogoji glede na letni čas, podnebne razmere in potresna aktivnost; |
| --- | --- | --- |

1.

Merila v fazi idejnega projekta:

(a)

zemljepisna lega (npr. izpostavljenost zemeljskim plazovom, poplavam, snežnim plazovom), pogoji glede na letni čas, podnebne razmere in potresna aktivnost;

| (b) | vrste križišč in razdalje med njimi; |
| --- | --- |

(b)

vrste križišč in razdalje med njimi;

| (c) | število in vrste voznih pasov; |
| --- | --- |

(c)

število in vrste voznih pasov;

| (d) | vrste prometa, dovoljenega za novo cesto; |
| --- | --- |

(d)

vrste prometa, dovoljenega za novo cesto;

| (e) | funkcionalnost ceste v omrežju; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnost ceste v omrežju;

| (f) | meteoroloških pogojev; |
| --- | --- |

(f)

meteoroloških pogojev;

| (g) | hitrost vožnje; |
| --- | --- |

(g)

hitrost vožnje;

| (h) | prečni prerezi (npr. širina cestišč, kolesarskih stez, stez za pešce); |
| --- | --- |

(h)

prečni prerezi (npr. širina cestišč, kolesarskih stez, stez za pešce);

| (i) | vodoravne in navpične trase; |
| --- | --- |

(i)

vodoravne in navpične trase;

| (j) | vidljivost; |
| --- | --- |

(j)

vidljivost;

| (k) | ureditev križišč; |
| --- | --- |

(k)

ureditev križišč;

| (l) | javna prevozna sredstva in infrastruktura; |
| --- | --- |

(l)

javna prevozna sredstva in infrastruktura;

| (m) | cestni/železniški nivojski prehodi. |
| --- | --- |

(m)

cestni/železniški nivojski prehodi.

| 2. | Merila v fazi podrobnega načrta:






  (a) | ureditev; |
| --- | --- | --- |

2.

Merila v fazi podrobnega načrta:

(a)

ureditev;

| (b) | usklajeni prometni znaki in označbe; |
| --- | --- |

(b)

usklajeni prometni znaki in označbe;

| (c) | osvetlitev razsvetljenih cest in križišč; |
| --- | --- |

(c)

osvetlitev razsvetljenih cest in križišč;

| (d) | oprema ob cestah; |
| --- | --- |

(d)

oprema ob cestah;

| (e) | okolje ob cesti, vključno z vegetacijo; |
| --- | --- |

(e)

okolje ob cesti, vključno z vegetacijo;

| (f) | nepremične ovire ob cesti; |
| --- | --- |

(f)

nepremične ovire ob cesti;

| (g) | zagotovitev varnih parkirišč; |
| --- | --- |

(g)

zagotovitev varnih parkirišč;

| (h) | ranljivi uporabniki (npr. pešci, kolesarji, motoristi); |
| --- | --- |

(h)

ranljivi uporabniki (npr. pešci, kolesarji, motoristi);

| (i) | uporabniku prijazna prilagoditev varovalnih ograj (srednjih ločilnih pasov in odbojnih ograj za preprečevanje tveganj pri ranljivih uporabnikih). |
| --- | --- |

(i)

uporabniku prijazna prilagoditev varovalnih ograj (srednjih ločilnih pasov in odbojnih ograj za preprečevanje tveganj pri ranljivih uporabnikih).

| 3. | Merila v fazi pred odprtjem:






  (a) | varnost udeležencev v cestnem prometu in vidljivost v različnih razmerah, na primer ponoči in v običajnih vremenskih razmerah; |
| --- | --- | --- |

3.

Merila v fazi pred odprtjem:

(a)

varnost udeležencev v cestnem prometu in vidljivost v različnih razmerah, na primer ponoči in v običajnih vremenskih razmerah;

| (b) | čitljivost prometnih znakov in označb; |
| --- | --- |

(b)

čitljivost prometnih znakov in označb;

| (c) | stanje cestišča. |
| --- | --- |

(c)

stanje cestišča.

| 4. | Merila za začetno delovanje: ocena varnosti v cestnem prometu z vidika dejanskega vedenja uporabnikov.
  Preverjanja v vseh fazah lahko vključujejo potrebo po ponovni preučitvi meril iz prejšnjih faz. |
| --- | --- |

4.

Merila za začetno delovanje: ocena varnosti v cestnem prometu z vidika dejanskega vedenja uporabnikov.

Preverjanja v vseh fazah lahko vključujejo potrebo po ponovni preučitvi meril iz prejšnjih faz.

---

PRILOGA III

RAZVRŠČANJE CESTNIH ODSEKOV GLEDE NA ŠTEVILO NESREČ IN RAZVRŠČANJE VARNOSTI OMREŽJA

1.   Določitev cestnih odsekov, kjer se zgodi veliko nesreč

Določitev cestnih odsekov, kjer se zgodi veliko nesreč, upošteva najmanj število nesreč s smrtnim izidom, ki so se zgodile v prejšnjih letih na enoto dolžine ceste glede na obseg prometa in v primeru križišč število takšnih nesreč na lokacijo križišč.

2.   Določitev odsekov za analizo v okviru razvrščanje varnosti omrežja

Pri določitvi odsekov za analizo v okviru razvrščanje varnosti omrežja se upošteva njihov potencial prihranka stroškov nesreč. Cestni odseki se razvrstijo po kategorijah. Za vsako kategorijo cest se cestni odseki analizirajo in razvrstijo glede na dejavnike v zvezi z varnostjo, kot so število nesreč, obseg prometa in vrsta prometa.

V okviru razvrščanje varnosti omrežja se za vsako kategorijo cest določi prednostni seznam cestnih odsekov, za katere se predvideva, da bo izboljšava infrastrukture dosegla visok učinek.

3.   Elementi ocenjevanja pri obiskih skupine strokovnjakov na terenu:

| (a) | opis cestnega odseka; |
| --- | --- |

(a)

opis cestnega odseka;

| (b) | sklic na morebitna prejšnja poročila o istem cestnem odseku; |
| --- | --- |

(b)

sklic na morebitna prejšnja poročila o istem cestnem odseku;

| (c) | analiza morebitnih poročil o nesreči; |
| --- | --- |

(c)

analiza morebitnih poročil o nesreči;

| (d) | število smrtnih žrtev nesreč in huje poškodovanih oseb v zadnjih treh letih; |
| --- | --- |

(d)

število smrtnih žrtev nesreč in huje poškodovanih oseb v zadnjih treh letih;

| (e) | nabor možnih popravnih ukrepov za realizacijo v roku različnih časovnih okvirov ob upoštevanju npr.:






  — | odstranjevanja ali zavarovanja nepremičnih ovir ob cesti, |
| --- | --- | --- |

(e)

nabor možnih popravnih ukrepov za realizacijo v roku različnih časovnih okvirov ob upoštevanju npr.:

—

odstranjevanja ali zavarovanja nepremičnih ovir ob cesti,

| — | zmanjševanja omejitev hitrosti in poostritve lokalnega uveljavljanja omejitev hitrosti, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja omejitev hitrosti in poostritve lokalnega uveljavljanja omejitev hitrosti,

| — | izboljševanja vidljivosti v različnih vremenskih in svetlobnih razmerah, |
| --- | --- |

—

izboljševanja vidljivosti v različnih vremenskih in svetlobnih razmerah,

| — | izboljševanja varnostnega stanja opreme ob cesti, kot so varovalne ograje, |
| --- | --- |

—

izboljševanja varnostnega stanja opreme ob cesti, kot so varovalne ograje,

| — | izboljševanja usklajenosti, vidljivosti, čitljivosti in položaja cestnih oznak (vključno z uporabo opozorilnih črt), prometnih znakov in signalizacije, |
| --- | --- |

—

izboljševanja usklajenosti, vidljivosti, čitljivosti in položaja cestnih oznak (vključno z uporabo opozorilnih črt), prometnih znakov in signalizacije,

| — | zaščite pred padajočim kamenjem, zemeljskimi in snežnimi plazovi, |
| --- | --- |

—

zaščite pred padajočim kamenjem, zemeljskimi in snežnimi plazovi,

| — | izboljševanja oprijema/hrapavosti cestišča, |
| --- | --- |

—

izboljševanja oprijema/hrapavosti cestišča,

| — | drugačnega načrtovanja varovalnih ograj, |
| --- | --- |

—

drugačnega načrtovanja varovalnih ograj,

| — | postavljanja in izboljšav odbojnih ograj na sredini, |
| --- | --- |

—

postavljanja in izboljšav odbojnih ograj na sredini,

| — | spreminjanja ureditve prehitevalnega pasu, |
| --- | --- |

—

spreminjanja ureditve prehitevalnega pasu,

| — | izboljševanja križišč, vključno s cestnimi/železniškimi nivojskimi prehodi, |
| --- | --- |

—

izboljševanja križišč, vključno s cestnimi/železniškimi nivojskimi prehodi,

| — | spreminjanja trase, |
| --- | --- |

—

spreminjanja trase,

| — | spreminjanja širine ceste, dodajanja utrjenih bankin, |
| --- | --- |

—

spreminjanja širine ceste, dodajanja utrjenih bankin,

| — | namestitve sistemov za upravljanje prometa in sistemov nadzora, |
| --- | --- |

—

namestitve sistemov za upravljanje prometa in sistemov nadzora,

| — | zmanjševanja možnosti spora z ranljivimi uporabniki cest, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja možnosti spora z ranljivimi uporabniki cest,

| — | nadgradnje ceste ob upoštevanju trenutnih konstrukcijskih standardov, |
| --- | --- |

—

nadgradnje ceste ob upoštevanju trenutnih konstrukcijskih standardov,

| — | obnove ali zamenjave vrhnje plasti cestišč, |
| --- | --- |

—

obnove ali zamenjave vrhnje plasti cestišč,

| — | uporabe inteligentnih prometnih znakov, |
| --- | --- |

—

uporabe inteligentnih prometnih znakov,

| — | izboljšanja inteligentnih prometnih sistemov in telematskih storitev za interoperabilne, reševalne ali signalne namene. |
| --- | --- |

—

izboljšanja inteligentnih prometnih sistemov in telematskih storitev za interoperabilne, reševalne ali signalne namene.

---

PRILOGA IV

INFORMACIJE O NESREČAH V POROČILIH O NESREČAH

Poročilo o nesreči vključuje naslednje elemente:

| 1. | kar se da natančno navedbo kraja nesreče; |
| --- | --- |

1.

kar se da natančno navedbo kraja nesreče;

| 2. | slike in/ali oris mesta nesreče; |
| --- | --- |

2.

slike in/ali oris mesta nesreče;

| 3. | datum in uro nesreče; |
| --- | --- |

3.

datum in uro nesreče;

| 4. | podatke o cesti, kot so vrsta območja, vrsta ceste, vrsta križišča, vključno s signalizacijo, številom voznih pasov, oznakami, vrhnjo plastjo cestišča, osvetlitvijo in vremenskimi razmerami, omejitvijo hitrosti, ovirah ob cesti; |
| --- | --- |

4.

podatke o cesti, kot so vrsta območja, vrsta ceste, vrsta križišča, vključno s signalizacijo, številom voznih pasov, oznakami, vrhnjo plastjo cestišča, osvetlitvijo in vremenskimi razmerami, omejitvijo hitrosti, ovirah ob cesti;

| 5. | resnost nesreče, vključno s številom smrtnih žrtev in poškodovanih, če je mogoče po skupnih merilih, ki jih je treba določiti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3); |
| --- | --- |

5.

resnost nesreče, vključno s številom smrtnih žrtev in poškodovanih, če je mogoče po skupnih merilih, ki jih je treba določiti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3);

| 6. | podatki o udeleženih osebah, na primer starost, spol, državljanstvo, raven alkohola v krvi, uporaba ali neuporaba varnostne opreme; |
| --- | --- |

6.

podatki o udeleženih osebah, na primer starost, spol, državljanstvo, raven alkohola v krvi, uporaba ali neuporaba varnostne opreme;

| 7. | podatki o udeleženih vozilih (vrsta, starost, država, morebitna varnostna oprema), datum zadnjega rednega tehničnega pregleda v skladu z veljavno zakonodajo); |
| --- | --- |

7.

podatki o udeleženih vozilih (vrsta, starost, država, morebitna varnostna oprema), datum zadnjega rednega tehničnega pregleda v skladu z veljavno zakonodajo);

| 8. | podatki o nesreči, na primer vrsta nesreče, vrsta trčenja, obnašanje vozila in voznika; |
| --- | --- |

8.

podatki o nesreči, na primer vrsta nesreče, vrsta trčenja, obnašanje vozila in voznika;

| 9. | kadar je mogoče, informacije o času, ki je potekel med časom nesreče in njenim zabeleženjem ali prihodom reševalne službe. |
| --- | --- |

9.

kadar je mogoče, informacije o času, ki je potekel med časom nesreče in njenim zabeleženjem ali prihodom reševalne službe.

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/68

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/109/ES

z dne 28. novembra 2008

o spremembi Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti točke (d) drugega odstavka člena 14 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Posebne zahteve za leseno embalažo in les, ki se uporablja za pričvrstitev ali podpiranje tovora, ki ni iz lesa, vnesenega v Skupnost, so določene v Prilogi IV k Direktivi 2000/29/ES. Temeljijo na Mednarodnem standardu za fitosanitarne ukrepe FAO št. 15 o „Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Posebne zahteve za leseno embalažo in les, ki se uporablja za pričvrstitev ali podpiranje tovora, ki ni iz lesa, vnesenega v Skupnost, so določene v Prilogi IV k Direktivi 2000/29/ES. Temeljijo na Mednarodnem standardu za fitosanitarne ukrepe FAO št. 15 o „Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini“ (2).

| (2) | Poleg zahtev, odobrenih z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15, Priloga IV k Direktivi 2000/29/ES vključuje zahtevo, da mora biti uvožena lesena embalaža izdelana iz lesa, ki mu je bilo odstranjeno lubje. Uporaba omenjene zahteve po odstranitvi lubja je bila dvakrat odložena. |
| --- | --- |

(2)

Poleg zahtev, odobrenih z Mednarodnim standardom za fitosanitarne ukrepe št. 15, Priloga IV k Direktivi 2000/29/ES vključuje zahtevo, da mora biti uvožena lesena embalaža izdelana iz lesa, ki mu je bilo odstranjeno lubje. Uporaba omenjene zahteve po odstranitvi lubja je bila dvakrat odložena.

| (3) | Skupnost je zahtevala, da se Mednarodni standard za fitosanitarne ukrepe št. 15 ponovno pregleda in vključi zahteva, ki bo obravnavala pomislek Skupnosti glede nevarnosti zaradi prisotnosti lubja v takšni leseni embalaži v mednarodni trgovini. |
| --- | --- |

(3)

Skupnost je zahtevala, da se Mednarodni standard za fitosanitarne ukrepe št. 15 ponovno pregleda in vključi zahteva, ki bo obravnavala pomislek Skupnosti glede nevarnosti zaradi prisotnosti lubja v takšni leseni embalaži v mednarodni trgovini.

| (4) | Tehnični odbor za karanteno gozdov (TPFQ), ustanovljen pod pokroviteljstvom mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC) in sestavljen iz mednarodno priznanih gozdarskih strokovnjakov, je zdaj analiziral razpoložljive podatke raziskav o fitosanitarnih tveganjih, ki jih lubje prinaša za leseno embalažo. TPFQ je sklenil, da je tehnično upravičeno zahtevati, da mora biti lesena embalaža v mednarodni trgovini brez lubja z natančno opredeljeno ravnijo tolerance za prisotnost majhnih delov lubja, ki zagotavlja, da je fitosanitarno tveganje na sprejemljivi ravni in da je takšna zahteva vključena v revidirani Mednarodni standard za fitosanitarne ukrepe št. 15. |
| --- | --- |

(4)

Tehnični odbor za karanteno gozdov (TPFQ), ustanovljen pod pokroviteljstvom mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC) in sestavljen iz mednarodno priznanih gozdarskih strokovnjakov, je zdaj analiziral razpoložljive podatke raziskav o fitosanitarnih tveganjih, ki jih lubje prinaša za leseno embalažo. TPFQ je sklenil, da je tehnično upravičeno zahtevati, da mora biti lesena embalaža v mednarodni trgovini brez lubja z natančno opredeljeno ravnijo tolerance za prisotnost majhnih delov lubja, ki zagotavlja, da je fitosanitarno tveganje na sprejemljivi ravni in da je takšna zahteva vključena v revidirani Mednarodni standard za fitosanitarne ukrepe št. 15.

| (5) | Za zaščito ozemlja Skupnosti pred vnosom škodljivih organizmov je treba zahteve Skupnosti glede prisotnosti lubja v leseni embalaži in varovalni oblogi uskladiti s tehničnimi sklepi TPFQ brez čakanja na sprejetje revidiranega Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 s strani Komisije IPPC za fitosanitarne ukrepe. |
| --- | --- |

(5)

Za zaščito ozemlja Skupnosti pred vnosom škodljivih organizmov je treba zahteve Skupnosti glede prisotnosti lubja v leseni embalaži in varovalni oblogi uskladiti s tehničnimi sklepi TPFQ brez čakanja na sprejetje revidiranega Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 s strani Komisije IPPC za fitosanitarne ukrepe.

| (6) | Zato je zahtevo po odstranitvi lubja primerno prilagoditi omenjeni tehnično upravičeni ravni tolerance za prisotnost lubja. |
| --- | --- |

(6)

Zato je zahtevo po odstranitvi lubja primerno prilagoditi omenjeni tehnično upravičeni ravni tolerance za prisotnost lubja.

| (7) | Prilogo IV k Direktivi 2000/29/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo IV k Direktivi 2000/29/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Zahteva, da mora biti lesena embalaža izdelana iz olupljene hlodovine, uvedena z Direktivo Komisije 2006/14/ES (3) o spremembi Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, se bo uporabljala od 1. januarja 2009. Zato se morajo tudi ukrepi iz te direktive uporabljati od 1. januarja 2009. Vendar je zato, da se tretjim državam omogočijo potrebne prilagoditve, primerno določiti, da je treba zahtevo glede lubja uporabljati od 1. julija 2009. |
| --- | --- |

(8)

Zahteva, da mora biti lesena embalaža izdelana iz olupljene hlodovine, uvedena z Direktivo Komisije 2006/14/ES (3) o spremembi Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, se bo uporabljala od 1. januarja 2009. Zato se morajo tudi ukrepi iz te direktive uporabljati od 1. januarja 2009. Vendar je zato, da se tretjim državam omogočijo potrebne prilagoditve, primerno določiti, da je treba zahtevo glede lubja uporabljati od 1. julija 2009.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga IV k Direktivi 2000/29/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2008 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji predložijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Mednarodni standard ISPM št. 15, marec 2002, FAO, Rim.

2

(3)  UL L 34, 7.2.2006, str. 24.

3

---

PRILOGA

Oddelek I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES se spremeni:

| 1. | točka 2 se nadomesti z naslednjim:












  „2. | Lesena embalaža v obliki zabojev za pakiranje, škatel, gajb, bobnov in podobne embalaže, palet, zabojastih palet in drugih nakladalnih plošč, paletnih prirobnic, ki se dejansko uporabljajo pri prevozu predmetov vseh vrst, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj in predelanega lesa, izdelanega z lepilom, vročino in tlakom ali njihovo kombinacijo, ki prihaja iz tretjih držav, razen Švice. |
| --- | --- | --- |

1.

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

Lesena embalaža v obliki zabojev za pakiranje, škatel, gajb, bobnov in podobne embalaže, palet, zabojastih palet in drugih nakladalnih plošč, paletnih prirobnic, ki se dejansko uporabljajo pri prevozu predmetov vseh vrst, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj in predelanega lesa, izdelanega z lepilom, vročino in tlakom ali njihovo kombinacijo, ki prihaja iz tretjih držav, razen Švice.

Lesena embalaža je:

| — | brez lubja, razen posameznih kosov, če so široki manj kot 3 cm (ne glede na dolžino) ali so širši kot 3 cm, s površino največ 50 cm2, in |
| --- | --- |

—

brez lubja, razen posameznih kosov, če so široki manj kot 3 cm (ne glede na dolžino) ali so širši kot 3 cm, s površino največ 50 cm2, in

| — | obdelana na enega od načinov, kot so določeni v Prilogi I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ter |
| --- | --- |

—

obdelana na enega od načinov, kot so določeni v Prilogi I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ter

| — | opremljena z oznako, kakor je določeno v Prilogi II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ki navaja, da je bila lesena embalaža predmet odobrene fitosanitarne obdelave. |
| --- | --- |

—

opremljena z oznako, kakor je določeno v Prilogi II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ki navaja, da je bila lesena embalaža predmet odobrene fitosanitarne obdelave.

Prva alinea se uporablja šele od 1. julija 2009.“

| 2. | točka 8 se nadomesti z naslednjim:












  „8. | Les, ki se uporablja za zagozditev ali podporo nelesenega tovora, vključno z lesom, ki ni ohranil svoje naravne okrogle površine, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj in predelanega lesa, izdelanega z lepilom, toploto in tlakom ali njihovo kombinacijo, ki prihaja iz tretjih držav, razen Švice. |
| --- | --- | --- |

2.

točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.

Les, ki se uporablja za zagozditev ali podporo nelesenega tovora, vključno z lesom, ki ni ohranil svoje naravne okrogle površine, razen surovega lesa debeline 6 mm ali manj in predelanega lesa, izdelanega z lepilom, toploto in tlakom ali njihovo kombinacijo, ki prihaja iz tretjih držav, razen Švice.

Les je:

| — | brez lubja, razen posameznih kosov, če so široki manj kot 3 cm (ne glede na dolžino) ali so širši kot 3 cm, s površino največ 50 cm2, in |
| --- | --- |

—

brez lubja, razen posameznih kosov, če so široki manj kot 3 cm (ne glede na dolžino) ali so širši kot 3 cm, s površino največ 50 cm2, in

| — | obdelan na enega od načinov, kot so določeni v Prilogi I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ter |
| --- | --- |

—

obdelan na enega od načinov, kot so določeni v Prilogi I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ter

| — | opremljen z oznako, kakor je določeno v Prilogi II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ki navaja, da je bil les predmet odobrene fitosanitarne obdelave. |
| --- | --- |

—

opremljen z oznako, kakor je določeno v Prilogi II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO o Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini, ki navaja, da je bil les predmet odobrene fitosanitarne obdelave.

Prva alinea se uporablja šele od 1. julija 2009.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. novembra 2008

o spremembi Odločbe 2003/61/ES o pooblastitvi nekaterih držav članic, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi s semenskim krompirjem s poreklom iz nekaterih kanadskih provinc

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7317)

(Besedilo v grškem, italijanskem, malteškem, portugalskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/891/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se semenskega krompirja s poreklom iz Kanade ne sme vnašati v Skupnost. Toda navedena direktiva dovoljuje odstopanja od navedenega pravila pod pogojem, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se semenskega krompirja s poreklom iz Kanade ne sme vnašati v Skupnost. Toda navedena direktiva dovoljuje odstopanja od navedenega pravila pod pogojem, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/61/ES (2) določa odstopanje za uvoz semenskega krompirja s poreklom iz nekaterih kanadskih provinc v Grčijo, Španijo, Italijo, na Ciper, Malto in Portugalsko ob upoštevanju posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/61/ES (2) določa odstopanje za uvoz semenskega krompirja s poreklom iz nekaterih kanadskih provinc v Grčijo, Španijo, Italijo, na Ciper, Malto in Portugalsko ob upoštevanju posebnih pogojev.

| (3) | Portugalska je zaprosila za podaljšanje navedenega odstopanja. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je zaprosila za podaljšanje navedenega odstopanja.

| (4) | Razmere, ki opravičujejo navedeno odstopanje, ostajajo nespremenjene, zato je treba odstopanja še naprej uporabljati. |
| --- | --- |

(4)

Razmere, ki opravičujejo navedeno odstopanje, ostajajo nespremenjene, zato je treba odstopanja še naprej uporabljati.

| (5) | Odločbo 2003/61/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2003/61/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/61/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1(2)(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | za prodajne sezone krompirja od 1. februarja 2003 do 31. marca 2003, od 1. decembra 2003 do 31. marca 2004, od 1. decembra 2004 do 31. marca 2005, od 1. decembra 2005 do 31. marca 2006, od 1. decembra 2006 do 31. marca 2007, od 1. decembra 2007 do 31. marca 2008, od 1. decembra 2008 do 31. marca 2009, od 1. decembra 2009 do 31. marca 2010 in od 1. decembra 2010 do 31. marca 2011.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1(2)(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

za prodajne sezone krompirja od 1. februarja 2003 do 31. marca 2003, od 1. decembra 2003 do 31. marca 2004, od 1. decembra 2004 do 31. marca 2005, od 1. decembra 2005 do 31. marca 2006, od 1. decembra 2006 do 31. marca 2007, od 1. decembra 2007 do 31. marca 2008, od 1. decembra 2008 do 31. marca 2009, od 1. decembra 2009 do 31. marca 2010 in od 1. decembra 2010 do 31. marca 2011.“

| 2. | V členu 15 se „31. marec 2008“ nadomesti z „31. marec 2011“. |
| --- | --- |

2.

V členu 15 se „31. marec 2008“ nadomesti z „31. marec 2011“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Malto in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 26. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 28.1.2003, str. 31.

2

---

Evropska centralna banka

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/73

---

ODLOČBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 28. oktobra 2008

o prehodnih določbah za uporabo obveznih rezerv Evropske centralne banke po uvedbi eura na Slovaškem

(ECB/2008/14)

(2008/892/ES)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti njegovih člena 19.1 in prve alinee člena 47.2,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (2),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (3),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4) ter zlasti njenih členov 5(1) in 6(4),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2424/2001 Evropske centralne banke z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (ECB/2001/13) (5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sprejetje eura na Slovaškem 1. januarja 2009 pomeni, da bodo od tega datuma kreditne institucije in podružnice kreditnih institucij na Slovaškem obvezniki za obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(1)

Sprejetje eura na Slovaškem 1. januarja 2009 pomeni, da bodo od tega datuma kreditne institucije in podružnice kreditnih institucij na Slovaškem obvezniki za obvezne rezerve.

| (2) | Vključitev teh subjektov v Eurosistemov sistem obveznih rezerv zahteva sprejetje prehodnih določb za zagotovitev nemotene vključitve brez ustvarjanja nesorazmernega bremena za kreditne institucije v sodelujočih državah članicah, vključno s Slovaško. |
| --- | --- |

(2)

Vključitev teh subjektov v Eurosistemov sistem obveznih rezerv zahteva sprejetje prehodnih določb za zagotovitev nemotene vključitve brez ustvarjanja nesorazmernega bremena za kreditne institucije v sodelujočih državah članicah, vključno s Slovaško.

| (3) | Člen 5 Statuta ESCB v povezavi s členom 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti vsebuje obveznost držav članic, da na nacionalni ravni oblikujejo in izvajajo vse ustrezne ukrepe za zbiranje statističnih informacij, potrebnih za izpolnjevanje zahtev ECB za statistično poročanje, in za zagotovitev pravočasne priprave na sprejetje eura na področju statistike – |
| --- | --- |

(3)

Člen 5 Statuta ESCB v povezavi s členom 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti vsebuje obveznost držav članic, da na nacionalni ravni oblikujejo in izvajajo vse ustrezne ukrepe za zbiranje statističnih informacij, potrebnih za izpolnjevanje zahtev ECB za statistično poročanje, in za zagotovitev pravočasne priprave na sprejetje eura na področju statistike –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej odločbi imajo pojmi „institucija“, „obvezne rezerve“, „obdobje izpolnjevanja“, „osnova za obvezne rezerve“ in „sodelujoča država članica“ enak pomen kot v Uredbi (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

Člen 2

Prehodne določbe za institucije na Slovaškem

1.   Z odstopanjem od člena 7 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) bo za institucije na Slovaškem prehodno obdobje izpolnjevanja potekalo od 1. januarja 2009 do 20. januarja 2009.

2.   Osnova za obvezne rezerve bo za prehodno obdobje izpolnjevanja za vsako institucijo na Slovaškem opredeljena glede na elemente njene bilance stanja na 31. oktober 2008. Institucije na Slovaškem bodo sporočile svojo osnovo za obvezne rezerve centralni banki Národná banka Slovenska v skladu z okvirom ECB za poročanje denarne in finančne statistike, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13). Institucije na Slovaškem, za katere velja odstopanje po členu 2(2) Uredbe (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), bodo izračunale osnovo za obvezne rezerve za prehodno obdobje izpolnjevanja na podlagi svoje bilance stanja na 30. september 2008.

3.   Za prehodno obdobje izpolnjevanja bo obvezne rezerve posamezne institucije na Slovaškem izračunala bodisi ta institucija bodisi Národná banka Slovenska. Oseba, ki bo izračunala obvezne rezerve, bo izračun predložila drugi osebi in ji dala na voljo dovolj časa, da ga bo le-ta lahko preverila in predlagala popravke. Izračunane obvezne rezerve, vključno z morebitnimi popravki, bosta obe osebi potrdili najkasneje 9. decembra 2008. Če oseba, ki je bila obveščena o izračunu, ne bo potrdila zneska obveznih rezerv do 9. decembra 2008, se bo štelo, da priznava, da se izračunani znesek uporabi za prehodno obdobje izpolnjevanja.

4.   Določbe odstavkov 2 do 4 člena 3 se smiselno uporabljajo za institucije na Slovaškem, tako da lahko te institucije za svoje začetno obdobje izpolnjevanja iz svoje osnove za obvezne rezerve izključijo obveznosti do institucij na Slovaškem, čeprav se v času izračuna obveznih rezerv te institucije še ne bodo nahajale na seznamu institucij, ki so obvezniki za obvezne rezerve, iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

Člen 3

Prehodne določbe za institucije v drugih sodelujočih državah članicah

1.   Obstoj prehodnega obdobja izpolnjevanja za institucije na Slovaškem ne bo vplival na obdobje izpolnjevanja, ki velja za institucije v drugih sodelujočih državah članicah na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

2.   Institucije v drugih sodelujočih državah članicah se lahko odločijo, da bodo iz svojih osnov za obvezne rezerve za obdobji izpolnjevanja od 10. decembra 2008 do 20. januarja 2009 in od 21. januarja 2009 do 10. februarja 2009 izključile vse obveznosti do institucij na Slovaškem, čeprav se v času izračuna obveznih rezerv te institucije še ne bodo nahajale na seznamu institucij, ki so obvezniki za obvezne rezerve, iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).

3.   Institucije v drugih sodelujočih državah članicah, ki želijo izključiti obveznosti do institucij na Slovaškem, bodo za obdobji izpolnjevanja od 10. decembra 2008 do 20. januarja 2009 in od 21. januarja 2009 do 10. februarja 2009 izračunale svoje obvezne rezerve na podlagi svoje bilance stanja na 31. oktober oziroma 30. november 2008 in sporočile tabelo v skladu z opombo 5 v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), v kateri bodo institucije na Slovaškem že prikazane kot obvezniki sistema obveznih rezerv ECB.

To ne bo vplivalo na obveznost institucij, da sporočijo statistične informacije za ti obdobji v skladu s Tabelo 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), v kateri bodo institucije na Slovaškem še vedno prikazane kot banke v kategoriji „Ostali svet“.

Tabele je treba sporočiti v skladu z roki in postopki, določenimi v Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13).

4.   Za obdobja izpolnjevanja, ki se začnejo v decembru 2008 ter januarju in februarju 2009, bodo institucije v drugih sodelujočih državah članicah, za katere velja odstopanje po členu 2(2) Uredbe (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) in ki želijo izključiti obveznosti do institucij na Slovaškem, izračunale svoje obvezne rezerve na podlagi svoje bilance stanja na 30. september 2008 in sporočile tabelo v skladu z opombo 5 v Tabeli 1 Priloge I k (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), v kateri bodo institucije na Slovaškem že prikazane kot obvezniki sistema obveznih rezerv ECB.

To ne bo vplivalo na obveznost institucij, da sporočijo statistične informacije za ta obdobja v skladu s Tabelo 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13), v kateri bodo institucije na Slovaškem še vedno prikazane kot banke v kategoriji „Ostali svet“.

Tabele je treba sporočiti v skladu z roki in postopki, določenimi v Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13).

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta odločba je naslovljena na centralno banko Národná banka Slovenska, institucije na Slovaškem in institucije v drugih sodelujočih državah članicah.

2.   Ta odločba vecjati začne 1. novembra 2008.

3.   Če ta odločba ne vsebuje posebnih določb, se uporabljajo določbe uredb (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) in (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13).

V Frankfurtu na Majni, 28. oktobra 2008

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 250, 2.10.2003, str. 10.

2

(3)  UL L 318, 27.11.1998, str. 4.

3

(4)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

4

(5)  UL L 333, 17.12.2001, str. 1.

5

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/76

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. novembra 2008

o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema

(ECB/2008/17)

(2008/893/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 105 in 106 Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: „Statut ESCB“) ter zlasti člena 12.1 v povezavi s členom 3.1 in členi 5, 16 in 24 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12.1 Statuta ESCB Svet ECB sprejema smernice in odločitve, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane Eurosistemu. Skladno s tem je Svet ECB pristojen za odločanje o organizaciji pomožnih dejavnosti, kot je na primer naročanje blaga in storitev, ki so potrebni za izvajanje nalog Eurosistema. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12.1 Statuta ESCB Svet ECB sprejema smernice in odločitve, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane Eurosistemu. Skladno s tem je Svet ECB pristojen za odločanje o organizaciji pomožnih dejavnosti, kot je na primer naročanje blaga in storitev, ki so potrebni za izvajanje nalog Eurosistema.

| (2) | Zakonodaja Evropske skupnosti o naročanju dovoljuje skupna naročila blaga in storitev s strani več naročnikov. To načelo se odraža v uvodni izjavi 15 in členu 11 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1), ki določata uporabo nekaterih centraliziranih načinov nabave. |
| --- | --- |

(2)

Zakonodaja Evropske skupnosti o naročanju dovoljuje skupna naročila blaga in storitev s strani več naročnikov. To načelo se odraža v uvodni izjavi 15 in členu 11 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1), ki določata uporabo nekaterih centraliziranih načinov nabave.

| (3) | Eurosistem stremi k upoštevanju načel stroškovne učinkovitosti in uspešnosti ter si pri naročanju blaga in storitev prizadeva dosegati najvišjo vrednost za vložena sredstva. Svet ECB meni, da je skupno naročanje blaga in storitev instrument, s katerim se lahko ti cilji dosežejo z izkoriščanjem sinergij in ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(3)

Eurosistem stremi k upoštevanju načel stroškovne učinkovitosti in uspešnosti ter si pri naročanju blaga in storitev prizadeva dosegati najvišjo vrednost za vložena sredstva. Svet ECB meni, da je skupno naročanje blaga in storitev instrument, s katerim se lahko ti cilji dosežejo z izkoriščanjem sinergij in ekonomije obsega.

| (4) | Evropska centralna banka (ECB) z vzpostavitvijo okvira za skupno naročanje Eurosistema stremi k spodbujanju sodelovanja ECB in nacionalnih centralnih bank držav članic, ki so sprejele euro, pri takšnih skupnih naročilih. |
| --- | --- |

(4)

Evropska centralna banka (ECB) z vzpostavitvijo okvira za skupno naročanje Eurosistema stremi k spodbujanju sodelovanja ECB in nacionalnih centralnih bank držav članic, ki so sprejele euro, pri takšnih skupnih naročilih.

| (5) | Svet ECB je ustanovil Urad Eurosistema za usklajevanje naročil (Eurosystem Procurement Coordination Office; v nadaljevanju: urad EPCO) za usklajevanje skupnih naročil. Svet ECB je imenoval centralno banko Banque centrale du Luxembourg za gostiteljico urada EPCO za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je ustanovil Urad Eurosistema za usklajevanje naročil (Eurosystem Procurement Coordination Office; v nadaljevanju: urad EPCO) za usklajevanje skupnih naročil. Svet ECB je imenoval centralno banko Banque centrale du Luxembourg za gostiteljico urada EPCO za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2012.

| (6) | Ta sklep ne posega v možnost centralnih bank, da od urada EPCO zahtevajo podporo pri naročanju blaga in storitev, ki ne sodijo na področje tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep ne posega v možnost centralnih bank, da od urada EPCO zahtevajo podporo pri naročanju blaga in storitev, ki ne sodijo na področje tega sklepa.

| (7) | Nacionalne centralne banke držav članic, ki še niso sprejele eura, imajo morda interes za sodelovanje pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih, ki se bodo izvajali pod istimi pogoji, kot veljajo za centralne banke – |
| --- | --- |

(7)

Nacionalne centralne banke držav članic, ki še niso sprejele eura, imajo morda interes za sodelovanje pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih, ki se bodo izvajali pod istimi pogoji, kot veljajo za centralne banke –

SKLENIL:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem sklepu:

| (a) | „Eurosistem“ pomeni ECB in nacionalne centralne banke držav članic, ki so sprejele euro; |
| --- | --- |

(a)

„Eurosistem“ pomeni ECB in nacionalne centralne banke držav članic, ki so sprejele euro;

| (b) | „naloge Eurosistema“ pomenijo naloge, zaupane Eurosistemu v skladu s Pogodbo in Statutom ESCB; |
| --- | --- |

(b)

„naloge Eurosistema“ pomenijo naloge, zaupane Eurosistemu v skladu s Pogodbo in Statutom ESCB;

| (c) | „centralna banka“ pomeni ECB ali nacionalno centralno banko države članice, ki je sprejela euro; |
| --- | --- |

(c)

„centralna banka“ pomeni ECB ali nacionalno centralno banko države članice, ki je sprejela euro;

| (d) | „vodilna centralna banka“ pomeni centralno banko, odgovorno za izvedbo skupnih razpisnih postopkov; |
| --- | --- |

(d)

„vodilna centralna banka“ pomeni centralno banko, odgovorno za izvedbo skupnih razpisnih postopkov;

| (e) | „centralna banka gostiteljica“ pomeni centralno banko, ki jo Svet ECB imenuje za gostiteljico urada EPCO; |
| --- | --- |

(e)

„centralna banka gostiteljica“ pomeni centralno banko, ki jo Svet ECB imenuje za gostiteljico urada EPCO;

| (f) | „Usmerjevalni odbor urada EPCO“ pomeni usmerjevalni odbor, ki ga Svet ECB imenuje za usmerjanje dejavnosti urada EPCO. Usmerjevalni odbor urada EPCO sestavljajo po en član iz vsake centralne banke, ki je izbran izmed uslužbencev na visokem položaju z znanjem in strokovnimi izkušnjami z organizacijskimi in strateškimi zadevami v njihovi instituciji, in strokovnjaki za naročila. Usmerjevalni odbor urada EPCO poroča preko Izvršilnega odbora Svetu ECB. Predsedstvo in sekretariat Usmerjevalnega odbora urada EPCO zagotovi ECB; |
| --- | --- |

(f)

„Usmerjevalni odbor urada EPCO“ pomeni usmerjevalni odbor, ki ga Svet ECB imenuje za usmerjanje dejavnosti urada EPCO. Usmerjevalni odbor urada EPCO sestavljajo po en član iz vsake centralne banke, ki je izbran izmed uslužbencev na visokem položaju z znanjem in strokovnimi izkušnjami z organizacijskimi in strateškimi zadevami v njihovi instituciji, in strokovnjaki za naročila. Usmerjevalni odbor urada EPCO poroča preko Izvršilnega odbora Svetu ECB. Predsedstvo in sekretariat Usmerjevalnega odbora urada EPCO zagotovi ECB;

| (g) | „skupni razpisni postopek“ pomeni postopek za skupno naročilo blaga in storitev, ki ga izvede vodilna centralna banka v korist centralnih bank, ki sodelujejo v skupnega razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(g)

„skupni razpisni postopek“ pomeni postopek za skupno naročilo blaga in storitev, ki ga izvede vodilna centralna banka v korist centralnih bank, ki sodelujejo v skupnega razpisnega postopka.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta sklep se uporablja za skupno naročanje centralnih bank za blago in storitve, potrebne za izvajanje nalog Eurosistema.

2.   Sodelovanje centralnih bank pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih je prostovoljno.

3.   Ta sklep ne posega v Smernico ECB/2004/18 z dne 16. septembra 2004 o naročilih eurobankovcev (2).

Člen 3

Urad Eurosistema za usklajevanje naročil

1.   Urad EPCO opravlja naslednje naloge:

| (a) | olajšuje sprejetje najboljše prakse naročanja znotraj Eurosistema; |
| --- | --- |

(a)

olajšuje sprejetje najboljše prakse naročanja znotraj Eurosistema;

| (b) | razvija infrastrukturo (npr. strokovno znanje, funkcionalna orodja, informacijske sisteme, postopke), ki je potrebna za skupno naročanje; |
| --- | --- |

(b)

razvija infrastrukturo (npr. strokovno znanje, funkcionalna orodja, informacijske sisteme, postopke), ki je potrebna za skupno naročanje;

| (c) | prepoznava potencialne primere za skupno naročanje s področja tega sklepa ali zunaj njega na podlagi potreb za naročanje, ki jih centralne banke naslovijo na urad EPCO; |
| --- | --- |

(c)

prepoznava potencialne primere za skupno naročanje s področja tega sklepa ali zunaj njega na podlagi potreb za naročanje, ki jih centralne banke naslovijo na urad EPCO;

| (d) | pripravlja in po potrebi posodablja letne načrte naročil za skupne razpisne postopke na podlagi ocene, opisane v točki (c); |
| --- | --- |

(d)

pripravlja in po potrebi posodablja letne načrte naročil za skupne razpisne postopke na podlagi ocene, opisane v točki (c);

| (e) | v sodelovanju s centralnimi bankami, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku, pripravlja skupne zahteve; |
| --- | --- |

(e)

v sodelovanju s centralnimi bankami, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku, pripravlja skupne zahteve;

| (f) | nudi podporo centralnim bankam v skupnih razpisnih postopkih; |
| --- | --- |

(f)

nudi podporo centralnim bankam v skupnih razpisnih postopkih;

| (g) | nudi podporo centralnim bankam pri naročilih, ki se nanašajo na skupne projekte Evropskega sistema centralnih bank, če ga za to zaprosi centralna banka, ki vodi tak projekt. |
| --- | --- |

(g)

nudi podporo centralnim bankam pri naročilih, ki se nanašajo na skupne projekte Evropskega sistema centralnih bank, če ga za to zaprosi centralna banka, ki vodi tak projekt.

2.   Centralna banka gostiteljica zagotovi material in kadre, ki so potrebni za izvajanje nalog urada EPCO, v skladu s proračunom, ki ga odobri Svet ECB, kot je to določeno v odstavku 4.

3.   Centralna banka gostiteljica lahko, ob posvetovanju z Usmerjevalnim odborom urada EPCO, sprejme pravila o notranji organizaciji in upravljanju urada EPCO, vključno s kodeksom ravnanja za uslužbence urada EPCO, ki naj zagotovi največjo stopnjo integritete pri opravljanju njihovih dolžnosti.

4.   Centralne banke financirajo proračun urada EPCO v skladu s pravili, ki jih sprejme Svet ECB. Urad EPCO pred začetkom finančnega leta predloži predlog letnega proračuna Svetu ECB v potrditev, in sicer preko Usmerjevalnega odbora urada EPCO in Izvršilnega odbora.

5.   Urad EPCO predloži letno poročilo o svojih dejavnostih Svetu ECB, in sicer preko Usmerjevalnega odbora urada EPCO in Izvršilnega odbora.

6.   Dejavnosti urada EPCO nadzoruje Odbor notranjih revizorjev v skladu s pravili, ki jih sprejme Svet ECB. S tem se ne posega v pravila nadzora in revizije, ki veljajo za centralno banko gostiteljico ali jih le-ta sprejme.

7.   Usmerjevalni odbor urada EPCO ovrednoti uspešnost in učinkovitost dejavnosti urada EPCO pet let po njegovi ustanovitvi. Na podlagi tega ovrednotenja Svet ECB odloči, ali je treba opraviti postopek za izbiro nove centralne banke gostiteljice.

Člen 4

Skupni razpisni postopki

1.   Skupni razpisni postopek je za namene tega sklepa potreben, če: (i) je razumno pričakovati, da bo skupno naročilo blaga in storitev imelo za posledico ugodnejše nabavne pogoje v skladu z načeli stroškovne učinkovitosti in uspešnosti; ali če (ii) morajo centralne banke sprejeti harmonizirane zahteve in standarde v zvezi s takšnimi blagom in/ali storitvami.

2.   Po tem, ko urad EPCO prepozna potencialni primer za skupno naročilo, povabi centralne banke k sodelovanju v skupnem razpisnem postopku. Centralne banke pravočasno obvestijo urad EPCO o tem, ali nameravajo sodelovati v skupnem razpisnem postopku, in če je tako, sporočijo uradu EPCO svoje poslovne zahteve. Centralna banka lahko odstopi od sodelovanja pri skupnem naročilu pred objavo obvestila o naročilu.

3.   Svet ECB lahko na podlagi letnega načrta naročil za skupne razpisne postopke, ki ga pripravi urad EPCO, in po posvetovanju z Usmerjevalnim odborom urada EPCO začne skupne razpisne postopke in izmed centralnih bank, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku, izbere eno ali več vodilnih centralnih bank. Vsaka posodobitev letnega načrta naročil se predloži Svetu ECB.

4.   Vodilna centralna banka izvede skupni razpisni postopek v korist centralnih bank, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku, v skladu s pravili naročanja, ki veljajo za vodilno centralno banko. V obvestilu o naročilu vodilna centralna banka natančno navede, katere centralne banke sodelujejo v skupnem razpisnem postopku in kakšna je struktura pogodbenih razmerij.

5.   Vodilna centralna banka pripravi razpisno dokumentacijo ter oceni vloge in ponudbe v sodelovanju z uradom EPCO in ostalimi centralnimi bankami, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku.

6.   Vodilna centralna banka izvede skupni razpisni postopek v enem ali več jezikih, določenih v letnem načrtu naročil.

Člen 5

Sodelovanje nacionalnih centralnih bank držav članic, ki še niso sprejele eura

Svet ECB lahko povabi nacionalne centralne banke držav članic, ki še niso sprejele eura, k sodelovanju pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih pod istimi pogoji, kot veljajo za centralne banke.

Člen 6

Končna določba

Ta sklep začne veljati 1. decembra 2008.

V Frankfurtu na Majni, 17. novembra 2008

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

1

(2)  UL L 320, 21.10.2004, str. 21.

2

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/79

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUMM/1/2008

z dne 16. septembra 2008

o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruzij (EUMM Georgia)

(2008/894/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 25(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/736/SZVP z dne 15. septembra 2008 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia, (1) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politični in varnostni odbor je na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2008/736/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 25 Pogodbe sprejema ustrezne odločitve v zvezi s političnim nadzorom in strateškim vodenjem misije EUMM Georgia ter da imenuje vodjo misije. |
| --- | --- |

(1)

Politični in varnostni odbor je na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2008/736/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 25 Pogodbe sprejema ustrezne odločitve v zvezi s političnim nadzorom in strateškim vodenjem misije EUMM Georgia ter da imenuje vodjo misije.

| (2) | Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se za vodjo misije EUMM Georgia imenuje g. Hansjörg HABER — |
| --- | --- |

(2)

Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se za vodjo misije EUMM Georgia imenuje g. Hansjörg HABER —

SKLENIL:

Člen 1

G. Hansjörg HABER se imenuje za vodjo nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia).

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Uporablja se do 15. septembra 2009.

V Bruslju, 16. septembra 2008

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

C. ROGER

---

(1)  UL L 248, 17.9.2008, str. 26.

1

---

| 29.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 319/80

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/14/2008

z dne 21. novembra 2008

o imenovanju poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

(2008/895/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje nadaljnjih sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje nadaljnjih sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

| (2) | PVO je 25. septembra 2007 sprejel Sklep BiH/11/2007 (2), v katerem je za poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenoval generalmajorja Ignacia MARTÍNA VILLALAÍNA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 25. septembra 2007 sprejel Sklep BiH/11/2007 (2), v katerem je za poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenoval generalmajorja Ignacia MARTÍNA VILLALAÍNA.

| (3) | Poveljnik operacije Evropske unije je priporočil, da se za novega poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenuje generalmajor Stefano CASTAGNOTTO. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije Evropske unije je priporočil, da se za novega poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenuje generalmajor Stefano CASTAGNOTTO.

| (4) | Vojaški odbor Evropske unije je to priporočilo podprl. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor Evropske unije je to priporočilo podprl.

| (5) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice zveze NATO ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in ki so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo NATO – |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice zveze NATO ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in ki so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo NATO –

SKLENIL:

Člen 1

Za poveljnika sil Evropske unije za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini se imenuje generalmajor Stefano CASTAGNOTTO.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 4. decembra 2008.

V Bruslju, 21. novembra 2008

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

C. ROGER

---

(1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 288, 6.11.2007, str. 60.

2

---