# Jurnalul Oficial L 6/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 6 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5210 ianuarie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 6

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5210 ianuarie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 15/2009 al Consiliului din 8 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India și a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 16/2009 al Comisiei din 9 ianuarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 18 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2008/128/CE a Comisiei din 22 decembrie 2008 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (versiune codificată) (
  1
  ) | 20 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 15/2009 al Consiliului din 8 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India și a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

1

Regulamentul (CE) nr. 16/2009 al Comisiei din 9 ianuarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

18

DIRECTIVE

*

Directiva 2008/128/CE a Comisiei din 22 decembrie 2008 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (versiune codificată) (
  1
  )

1

20

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/10/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 2 decembrie 2008 de stabilire a unui formular de raport privind accidentele majore în temeiul Directivei 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase
  [notificată cu numărul C(2008) 7530]

   (
  1
  ) | 64 |
| | | 2009/11/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 decembrie 2008 privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Spania
  [notificată cu numărul C(2008) 8477] | 79 |
| | | 2009/12/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 decembrie 2008 privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Danemarca
  [notificată cu numărul C(2008) 8498] | 83 |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2009/13/CE |
| | * | Decizia nr. 1/2008 a Comitetului mixt veterinar instituit prin acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 23 decembrie 2008 cu privire la modificarea apendicelor 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord | 89 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/10/CE

*

Decizia Comisiei din 2 decembrie 2008 de stabilire a unui formular de raport privind accidentele majore în temeiul Directivei 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase
  [notificată cu numărul C(2008) 7530]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 7530]

1

64

2009/11/CE

*

Decizia Comisiei din 19 decembrie 2008 privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Spania
  [notificată cu numărul C(2008) 8477]

[notificată cu numărul C(2008) 8477]

79

2009/12/CE

*

Decizia Comisiei din 19 decembrie 2008 privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Danemarca
  [notificată cu numărul C(2008) 8498]

[notificată cu numărul C(2008) 8498]

83

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

2009/13/CE

*

Decizia nr. 1/2008 a Comitetului mixt veterinar instituit prin acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 23 decembrie 2008 cu privire la modificarea apendicelor 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord

89

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1077/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1566/2007 (JO L 295, 4.11.2008) | 117 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1077/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1566/2007 (JO L 295, 4.11.2008)

117

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 15/2009 AL CONSILIULUI

din 8 ianuarie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India și a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolele 19 și 24,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

I.   Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente

| (1) | În decembrie 1999, prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) („produsul în cauză”) care se încadrează la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială”. Măsurile au luat forma unei taxe compensatorii ad valorem cuprinse între 3,8 % și 19,1 %, impusă la importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 19,1 % la importurile produsului în cauză de la toate celelalte societăți. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 1997 și 30 septembrie 1998. |
| --- | --- |

(1)

În decembrie 1999, prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) („produsul în cauză”) care se încadrează la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială”. Măsurile au luat forma unei taxe compensatorii ad valorem cuprinse între 3,8 % și 19,1 %, impusă la importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 19,1 % la importurile produsului în cauză de la toate celelalte societăți. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 1997 și 30 septembrie 1998.

| (2) | În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (3), Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Perioada anchetei de reexaminare a fost cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004. |
| --- | --- |

(2)

În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (3), Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Perioada anchetei de reexaminare a fost cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004.

| (3) | În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (4), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa compensatorie definitivă instituită în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (4), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa compensatorie definitivă instituită în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

| (4) | În septembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Jindal Poly Films, Limited, cunoscut înainte ca Jindal Polyester Ltd, (Jindal), a modificat taxa compensatorie definitivă instituită în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

În septembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Jindal Poly Films, Limited, cunoscut înainte ca Jindal Polyester Ltd, (Jindal), a modificat taxa compensatorie definitivă instituită în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

II.   Măsurile antidumping existente

| (5) | În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 62,6 %, aplicabilă importurilor provenind de la exportatori numiți individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți ridicându-se la 53,3 %. |
| --- | --- |

(5)

În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 62,6 %, aplicabilă importurilor provenind de la exportatori numiți individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți ridicându-se la 53,3 %.

| (6) | În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (7), Consiliul a modificat nivelul marjelor de dumping calculate prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Noile marje de dumping variază între 3,2 % și 29,3 % și noile taxe antidumping între 0 % și 18 %, dacă se iau în considerare taxele compensatorii rezultate în urma subvențiilor la export acordate acelorași produse originare din India, astfel cum au fost modificate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 367/2006, care a fost adoptat ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor Regulamentului (CE) nr. 2579/1999 menționat la considerentul 1 de mai sus. În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa antidumping definitivă instituită în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (7), Consiliul a modificat nivelul marjelor de dumping calculate prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Noile marje de dumping variază între 3,2 % și 29,3 % și noile taxe antidumping între 0 % și 18 %, dacă se iau în considerare taxele compensatorii rezultate în urma subvențiilor la export acordate acelorași produse originare din India, astfel cum au fost modificate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 367/2006, care a fost adoptat ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor Regulamentului (CE) nr. 2579/1999 menționat la considerentul 1 de mai sus. În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa antidumping definitivă instituită în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001.

| (7) | În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (8), Consiliul, în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator, a modificat Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 pentru SFR Limited. Regulamentul a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei de dumping de 3,5 % pentru societatea în cauză, luând în considerare marja de subvenție la export pentru societatea respectivă, astfel cum s-a constatat în ancheta antisubvenție care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006 menționat anterior. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți. |
| --- | --- |

(7)

În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (8), Consiliul, în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator, a modificat Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 pentru SFR Limited. Regulamentul a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei de dumping de 3,5 % pentru societatea în cauză, luând în considerare marja de subvenție la export pentru societatea respectivă, astfel cum s-a constatat în ancheta antisubvenție care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006 menționat anterior. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți.

| (8) | Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (9), a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (10) („regulamentul antidumping de bază”). Același regulament a încheiat o reexaminare parțială intermediară a importurilor limitate la un singur exportator din India, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. |
| --- | --- |

(8)

Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (9), a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (10) („regulamentul antidumping de bază”). Același regulament a încheiat o reexaminare parțială intermediară a importurilor limitate la un singur exportator din India, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază.

III.   Inițierea unei reexaminări intermediare parțiale

| (9) | Ca urmare a extinderii valabilității taxei compensatorii definitive în martie 2006, guvernul Indiei a susținut că împrejurările privind cele două sisteme de subvenții (sistemul de credite pentru taxe la import, denumit „Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS”, și sistemul de scutire de impozitul pe venit, denumit „Income Tax Exemption – ITES”, în conformitate cu secțiunea 80 HHC din Legea privind impozitul pe venit) s-au modificat și că aceste modificări sunt de durată. Prin urmare, s-a argumentat probabilitatea scăderii nivelului de subvenționare, fiind astfel necesară revizuirea măsurilor stabilite în parte pe baza acestor sisteme. |
| --- | --- |

(9)

Ca urmare a extinderii valabilității taxei compensatorii definitive în martie 2006, guvernul Indiei a susținut că împrejurările privind cele două sisteme de subvenții (sistemul de credite pentru taxe la import, denumit „Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS”, și sistemul de scutire de impozitul pe venit, denumit „Income Tax Exemption – ITES”, în conformitate cu secțiunea 80 HHC din Legea privind impozitul pe venit) s-au modificat și că aceste modificări sunt de durată. Prin urmare, s-a argumentat probabilitatea scăderii nivelului de subvenționare, fiind astfel necesară revizuirea măsurilor stabilite în parte pe baza acestor sisteme.

| (10) | Comisia a analizat dovezile prezentate de guvernul Indiei și le-a considerat suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări, în conformitate cu dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază. După consultarea comitetului consultativ, Comisia a inițiat, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 12 octombrie 2007 (11), o reexaminare intermediară parțială din oficiu limitată la nivelul de subvenționare a taxei compensatorii în vigoare aplicate importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a analizat dovezile prezentate de guvernul Indiei și le-a considerat suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări, în conformitate cu dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază. După consultarea comitetului consultativ, Comisia a inițiat, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 12 octombrie 2007 (11), o reexaminare intermediară parțială din oficiu limitată la nivelul de subvenționare a taxei compensatorii în vigoare aplicate importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India.

| (11) | Obiectivul anchetei de reexaminare intermediară parțială este de a evalua necesitatea continuării, eliminării sau modificării măsurilor existente referitoare la societățile care au beneficiat de una sau ambele sisteme de subvenții cu privire la care se susține că s-au modificat, în cazurile în care au fost furnizate suficiente elemente de probă, în conformitate cu dispozițiile relevante din avizul de inițiere. Ancheta de reexaminare intermediară parțială ar evalua, de asemenea, necesitatea, în funcție de constatările reexaminării, de a revizui măsurile aplicabile altor societăți care au cooperat la ancheta prin care s-a stabilit nivelul măsurilor existente și/sau măsura reziduală aplicabilă tuturor celorlalte societăți. |
| --- | --- |

(11)

Obiectivul anchetei de reexaminare intermediară parțială este de a evalua necesitatea continuării, eliminării sau modificării măsurilor existente referitoare la societățile care au beneficiat de una sau ambele sisteme de subvenții cu privire la care se susține că s-au modificat, în cazurile în care au fost furnizate suficiente elemente de probă, în conformitate cu dispozițiile relevante din avizul de inițiere. Ancheta de reexaminare intermediară parțială ar evalua, de asemenea, necesitatea, în funcție de constatările reexaminării, de a revizui măsurile aplicabile altor societăți care au cooperat la ancheta prin care s-a stabilit nivelul măsurilor existente și/sau măsura reziduală aplicabilă tuturor celorlalte societăți.

| (12) | Reexaminarea s-a limitat la nivelul de subvenționare a societăților enumerate în anexa la avizul de inițiere, precum și la alți exportatori care au fost invitați să se prezinte în condițiile și termenul stabilit prin avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(12)

Reexaminarea s-a limitat la nivelul de subvenționare a societăților enumerate în anexa la avizul de inițiere, precum și la alți exportatori care au fost invitați să se prezinte în condițiile și termenul stabilit prin avizul de inițiere.

IV.   Perioada de anchetă

| (13) | Ancheta cu privire la nivelul de subvenționare a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta cu privire la nivelul de subvenționare a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

V.   Părțile implicate în anchetă

| (14) | Comisia a informat, în mod oficial, guvernul Indiei și pe acei producători-exportatori indieni care au cooperat la ancheta anterioară, au fost menționați în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 și enumerați în anexa la avizul de inițiere al reexaminării intermediare parțiale, cu privire la care s-a stabilit că au beneficiat de unul dintre cele două sisteme de subvenționare pretins modificate, precum și pe Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Germania, Toray Plastics Europe, Franța, și Nurell, Italia, care reprezintă majoritatea covârșitoare a producției de folii PET din Comunitate (denumite în continuare „industria comunitară”), cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a informat, în mod oficial, guvernul Indiei și pe acei producători-exportatori indieni care au cooperat la ancheta anterioară, au fost menționați în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 și enumerați în anexa la avizul de inițiere al reexaminării intermediare parțiale, cu privire la care s-a stabilit că au beneficiat de unul dintre cele două sisteme de subvenționare pretins modificate, precum și pe Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Germania, Toray Plastics Europe, Franța, și Nurell, Italia, care reprezintă majoritatea covârșitoare a producției de folii PET din Comunitate (denumite în continuare „industria comunitară”), cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (15) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(15)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (16) | Observațiile orale și scrise transmise de către părți au fost analizate și, după caz, luate în considerare. |
| --- | --- |

(16)

Observațiile orale și scrise transmise de către părți au fost analizate și, după caz, luate în considerare.

| (17) | Având în vedere numărul aparent ridicat al părților implicate în prezenta reexaminare, s-a luat în considerare utilizarea tehnicilor de eșantionare pentru anchetarea subvenționării în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să aleagă un eșantion, s-a solicitat producătorilor-exportatori, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se prezinte în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării intermediare parțiale și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere numărul aparent ridicat al părților implicate în prezenta reexaminare, s-a luat în considerare utilizarea tehnicilor de eșantionare pentru anchetarea subvenționării în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să aleagă un eșantion, s-a solicitat producătorilor-exportatori, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se prezinte în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării intermediare parțiale și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.

| (18) | După examinarea informațiilor prezentate, ținând seama de numărul de producători-exportatori din India care și-au făcut cunoscută disponibilitatea de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în acest caz. |
| --- | --- |

(18)

După examinarea informațiilor prezentate, ținând seama de numărul de producători-exportatori din India care și-au făcut cunoscută disponibilitatea de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în acest caz.

| (19) | O societate, SRF Limited, care nu a fost enumerată în anexa la avizul de inițiere, s-a prezentat și a furnizat dovada că îndeplinește condițiile de eligibilitate pentru ancheta de reexaminare intermediară parțială, astfel cum au fost stipulate la punctul 4 din avizul de inițiere. Prin urmare, această societate a fost inclusă în prezenta anchetă de reexaminare. |
| --- | --- |

(19)

O societate, SRF Limited, care nu a fost enumerată în anexa la avizul de inițiere, s-a prezentat și a furnizat dovada că îndeplinește condițiile de eligibilitate pentru ancheta de reexaminare intermediară parțială, astfel cum au fost stipulate la punctul 4 din avizul de inițiere. Prin urmare, această societate a fost inclusă în prezenta anchetă de reexaminare.

| (20) | O societate, Flex Industries Limited, care face obiectul unei taxe compensatorii [Regulamentul (CE) nr. 367/2006] și al unei taxe antidumping [Regulamentul (CE) nr. 1292/2007], și-a schimbat denumirea și este cunoscută în prezent sub numele de Uflex Limited. Această schimbare de denumire nu afectează constatările anchetelor anterioare. |
| --- | --- |

(20)

O societate, Flex Industries Limited, care face obiectul unei taxe compensatorii [Regulamentul (CE) nr. 367/2006] și al unei taxe antidumping [Regulamentul (CE) nr. 1292/2007], și-a schimbat denumirea și este cunoscută în prezent sub numele de Uflex Limited. Această schimbare de denumire nu afectează constatările anchetelor anterioare.

| (21) | Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori care au îndeplinit condițiile stipulate în avizul de inițiere. În plus, un chestionar a fost trimis guvernului Indiei. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori care au îndeplinit condițiile stipulate în avizul de inițiere. În plus, un chestionar a fost trimis guvernului Indiei.

| (22) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la cinci producători-exportatori indieni și de la guvernul Indiei. |
| --- | --- |

(22)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la cinci producători-exportatori indieni și de la guvernul Indiei.

| (23) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea subvenționării. S-au efectuat vizite de verificare la sediul guvernului Indiei din Delhi, al guvernului Maharashtra din Mumbai, al Reserve Bank of India din Mumbai și al următoarelor societăți:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

(23)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea subvenționării. S-au efectuat vizite de verificare la sediul guvernului Indiei din Delhi, al guvernului Maharashtra din Mumbai, al Reserve Bank of India din Mumbai și al următoarelor societăți:

—

Ester Industries Limited, New Delhi;

| — | Garware Polyester Limited, Mumbai; |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Mumbai;

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida; |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida;

| — | SRF Limited, Gurgaon; |
| --- | --- |

—

SRF Limited, Gurgaon;

| — | Uflex Limited, Noida. |
| --- | --- |

—

Uflex Limited, Noida.

VI.   Comunicarea informațiilor și comentarii privind procedura

| (24) | Guvernul Indiei și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa a se propune modificarea nivelurilor taxei aplicabile producătorilor-exportatori indieni în cauză care au cooperat și prelungirea măsurilor existente pentru toate celelalte societăți care nu au cooperat la prezenta reexaminare intermediară parțială. Acestora li s-a acordat, de asemenea, un termen rezonabil pentru a-și prezenta observațiile. Toate observațiile și comentariile au fost luate în considerare în mod corespunzător, astfel cum se prezintă în continuare. |
| --- | --- |

(24)

Guvernul Indiei și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa a se propune modificarea nivelurilor taxei aplicabile producătorilor-exportatori indieni în cauză care au cooperat și prelungirea măsurilor existente pentru toate celelalte societăți care nu au cooperat la prezenta reexaminare intermediară parțială. Acestora li s-a acordat, de asemenea, un termen rezonabil pentru a-și prezenta observațiile. Toate observațiile și comentariile au fost luate în considerare în mod corespunzător, astfel cum se prezintă în continuare.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (25) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același produs menționat în Regulamentul (CE) nr. 367/2006, și anume folii din polietilen tereftalat (PET) care se încadrează la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India. |
| --- | --- |

(25)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același produs menționat în Regulamentul (CE) nr. 367/2006, și anume folii din polietilen tereftalat (PET) care se încadrează la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90 originare din India.

C.   SUBVENȚIONAREA

1.   Introducere

| (26) | Pe baza informațiilor furnizate de guvernul Indiei și de producătorii-exportatori indieni care au cooperat, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora se susține că s-au acordat subvenții, au făcut obiectul unei anchete:






  (a) | sistemul autorizațiilor prealabile (cunoscut anterior drept sistemul licențelor prealabile); |
| --- | --- | --- |

(26)

Pe baza informațiilor furnizate de guvernul Indiei și de producătorii-exportatori indieni care au cooperat, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora se susține că s-au acordat subvenții, au făcut obiectul unei anchete:

(a)

sistemul autorizațiilor prealabile (cunoscut anterior drept sistemul licențelor prealabile);

| (b) | sistemul de credite pentru taxe la import; |
| --- | --- |

(b)

sistemul de credite pentru taxe la import;

| (c) | sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție; |
| --- | --- |

(c)

sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție;

| (d) | zone economice speciale/zone libere industriale pentru export/unități axate pe export; |
| --- | --- |

(d)

zone economice speciale/zone libere industriale pentru export/unități axate pe export;

| (e) | sistemul de scutire de impozitul pe venit; |
| --- | --- |

(e)

sistemul de scutire de impozitul pe venit;

| (f) | sistemul creditelor de export. |
| --- | --- |

(f)

sistemul creditelor de export.

| (g) | Sistemul de stimulente („Package Scheme of Incentives – PSI”). |
| --- | --- |

(g)

| (27) | Sistemele (a)-(d) menționate mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul Indiei să emită avize privind politica de import și export. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica de import și de export”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Un document privind politica de import și de export este relevant pentru PAR în cazul de față, și anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 și 31 martie 2009 („Politica EXIM 04-09”). În plus, guvernul Indiei definește, de asemenea, procedurile aplicabile pentru Politica EXIM 04-09 într-un „Manual de proceduri – 1 septembrie 2004-31 martie 2009, volumul I” („MP I 04-09”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic. |
| --- | --- |

(27)

Sistemele (a)-(d) menționate mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul Indiei să emită avize privind politica de import și export. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica de import și de export”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Un document privind politica de import și de export este relevant pentru PAR în cazul de față, și anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 și 31 martie 2009 („Politica EXIM 04-09”). În plus, guvernul Indiei definește, de asemenea, procedurile aplicabile pentru Politica EXIM 04-09 într-un „Manual de proceduri – 1 septembrie 2004-31 martie 2009, volumul I” („MP I 04-09”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.

| (28) | Sistemul de scutire de impozitul pe venit, menționat anterior la litera (e), se bazează pe Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(28)

Sistemul de scutire de impozitul pe venit, menționat anterior la litera (e), se bazează pe Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.

| (29) | Sistemul creditelor de export, menționat anterior la litera (f), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea reglementărilor bancare din 1949, care autorizează Reserve Bank of India („RBI”) să orienteze băncile comerciale în domeniul creditelor de export. |
| --- | --- |

(29)

Sistemul creditelor de export, menționat anterior la litera (f), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea reglementărilor bancare din 1949, care autorizează Reserve Bank of India („RBI”) să orienteze băncile comerciale în domeniul creditelor de export.

| (30) | Sistemul menționat anterior la litera (g) este gestionat de autoritățile de stat din India. |
| --- | --- |

(30)

Sistemul menționat anterior la litera (g) este gestionat de autoritățile de stat din India.

| (31) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, Comisia a invitat guvernul Indiei la consultări suplimentare cu privire atât la sistemele modificate, cât și la cele nemodificate, în vederea clarificării situației de fapt cu privire la sistemele pretinse și în vederea găsirii unei soluții reciproc convenite. În urma acestor consultări și în lipsa unei soluții reciproc convenite cu privire la aceste sisteme, Comisia a inclus toate aceste sisteme în ancheta privind subvenționarea. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, Comisia a invitat guvernul Indiei la consultări suplimentare cu privire atât la sistemele modificate, cât și la cele nemodificate, în vederea clarificării situației de fapt cu privire la sistemele pretinse și în vederea găsirii unei soluții reciproc convenite. În urma acestor consultări și în lipsa unei soluții reciproc convenite cu privire la aceste sisteme, Comisia a inclus toate aceste sisteme în ancheta privind subvenționarea.

| (32) | După comunicarea informațiilor, guvernul Indiei și un producător-exportator au afirmat că nu s-a stabilit dacă sistemele examinate prezintă un avantaj pentru beneficiar. În această cerere ar trebui notat că, pentru fiecare sistem examinat, s-a stabilit dacă o concesiune reprezintă o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a guvernului Indiei, care a conferit un avantaj producătorilor-exportatori investigați. În plus, s-a explicat de ce avantajele obținute în cadrul diverselor sisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii. De asemenea, toți producătorii-exportatori cooperanți au primit o fișă de calcul detaliată explicând felul în care se stabilesc avantajele în cadrul fiecărui sistem. În consecință, această cerere trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(32)

După comunicarea informațiilor, guvernul Indiei și un producător-exportator au afirmat că nu s-a stabilit dacă sistemele examinate prezintă un avantaj pentru beneficiar. În această cerere ar trebui notat că, pentru fiecare sistem examinat, s-a stabilit dacă o concesiune reprezintă o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a guvernului Indiei, care a conferit un avantaj producătorilor-exportatori investigați. În plus, s-a explicat de ce avantajele obținute în cadrul diverselor sisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii. De asemenea, toți producătorii-exportatori cooperanți au primit o fișă de calcul detaliată explicând felul în care se stabilesc avantajele în cadrul fiecărui sistem. În consecință, această cerere trebuie respinsă.

2.   Sistemul autorizațiilor prealabile („Advance authorisation scheme – AAS”)

(a)   Temeiul juridic

| (33) | Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din Politica EXIM 04-09 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 04-09. Acest sistem a fost numit „sistemul licențelor prealabile” în ancheta de reexaminare anterioară care a dus la instituirea, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006, a taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent. |
| --- | --- |

(33)

Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din Politica EXIM 04-09 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 04-09. Acest sistem a fost numit „sistemul licențelor prealabile” în ancheta de reexaminare anterioară care a dus la instituirea, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006, a taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent.

(b)   Eligibilitatea

| (34) | AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise în mod mai detaliat la considerentul 35. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin sfera de eligibilitate. Fabricanții-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din Politica EXIM 04-09, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit – EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order – ARO”) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(34)

AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise în mod mai detaliat la considerentul 35. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin sfera de eligibilitate. Fabricanții-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din Politica EXIM 04-09, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit – EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order – ARO”) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit).

(c)   Aplicarea practică

| (35) | Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:






  (i) | Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență. |
| --- | --- | --- |

(35)

Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:

(i)

Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență.

| (ii) | Cerințele anuale: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon stabilit în funcție de rezultatele de export anterioare, titularul licenței poate importa, cu scutire de taxe vamale, orice materie primă destinată fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține grupului de produse inclus în licență. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe. |
| --- | --- |

(ii)

Cerințele anuale: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon stabilit în funcție de rezultatele de export anterioare, titularul licenței poate importa, cu scutire de taxe vamale, orice materie primă destinată fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține grupului de produse inclus în licență. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe.

| (iii) | Bunurile intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține, în acest scop, o autorizație prealabilă pentru bunuri intermediare. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit. |
| --- | --- |

(iii)

Bunurile intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține, în acest scop, o autorizație prealabilă pentru bunuri intermediare. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit.

| (iv) | Exporturile prevăzute: acest subsistem permite contractantului principal să importe cu scutire de taxe vamale materiile prime necesare pentru fabricarea produselor destinate vânzării ca „exporturi prevăzute” către categoriile de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din Politica EXIM 04-09. Conform guvernului Indiei, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în care produsele furnizate nu părăsesc țara. O serie de categorii de aprovizionare sunt considerate exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, ca de exemplu aprovizionarea unei EOU sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („Special Economic Zone – SEZ”). |
| --- | --- |

(iv)

Exporturile prevăzute: acest subsistem permite contractantului principal să importe cu scutire de taxe vamale materiile prime necesare pentru fabricarea produselor destinate vânzării ca „exporturi prevăzute” către categoriile de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din Politica EXIM 04-09. Conform guvernului Indiei, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în care produsele furnizate nu părăsesc țara. O serie de categorii de aprovizionare sunt considerate exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, ca de exemplu aprovizionarea unei EOU sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („Special Economic Zone – SEZ”).

| (v) | Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica EXIM 04-09 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate. |
| --- | --- |

(v)

Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica EXIM 04-09 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.

| (vi) | Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica EXIM 04-09 (și anume AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(vi)

Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica EXIM 04-09 (și anume AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).

| (36) | Trei dintre producătorii-exportatori care au cooperat au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PAR. Două dintre aceste societăți au folosit două subsisteme, și anume (i) exporturile fizice în cadrul AAS și (iii) bunurile intermediare în cadrul AAS. A treia societate a folosit subsistemul (ii) de cerințe anuale în cadrul AAS. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(36)

Trei dintre producătorii-exportatori care au cooperat au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PAR. Două dintre aceste societăți au folosit două subsisteme, și anume (i) exporturile fizice în cadrul AAS și (iii) bunurile intermediare în cadrul AAS. A treia societate a folosit subsistemul (ii) de cerințe anuale în cadrul AAS. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (37) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 04-09), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. Cu toate acestea, dispozițiile de mai sus se aplică doar în cazul autorizațiilor prealabile emise începând cu 13 mai 2005, inclusiv. Pentru toate autorizațiile sau licențele prealabile emise înainte de data respectivă, li s-a cerut titularilor să urmeze dispozițiile de verificare aplicabile anterior, și anume să țină o contabilitate bună și adecvată a consumului și utilizării produselor importate în temeiul fiecărei licențe, în formatul specificat la anexa 18 (capitolul 4.30 și anexa 18 la MP I 02-07). |
| --- | --- |

(37)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 04-09), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. Cu toate acestea, dispozițiile de mai sus se aplică doar în cazul autorizațiilor prealabile emise începând cu 13 mai 2005, inclusiv. Pentru toate autorizațiile sau licențele prealabile emise înainte de data respectivă, li s-a cerut titularilor să urmeze dispozițiile de verificare aplicabile anterior, și anume să țină o contabilitate bună și adecvată a consumului și utilizării produselor importate în temeiul fiecărei licențe, în formatul specificat la anexa 18 (capitolul 4.30 și anexa 18 la MP I 02-07).

| (38) | În ceea ce privește subsistemele utilizate în timpul PAR de către doi producători-exportatori cooperanți, și anume exporturile fizice și bunurile intermediare, atât autorizația de import, cât și obligația de export se fixează, în termeni de volum și valoare, de către guvernul Indiei și se înscriu în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către guvernul Indiei pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri („standard input-output norms” – „SION”). Există SION pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză, și sunt publicate în MP II 04-09. Cele mai recente modificări în SION pentru foliile din PET și granulele din PET, un produs intermediar, au fost revizuite în septembrie 2005. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește subsistemele utilizate în timpul PAR de către doi producători-exportatori cooperanți, și anume exporturile fizice și bunurile intermediare, atât autorizația de import, cât și obligația de export se fixează, în termeni de volum și valoare, de către guvernul Indiei și se înscriu în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către guvernul Indiei pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri („standard input-output norms” – „SION”). Există SION pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză, și sunt publicate în MP II 04-09. Cele mai recente modificări în SION pentru foliile din PET și granulele din PET, un produs intermediar, au fost revizuite în septembrie 2005.

| (39) | Privitor la subsistemul (ii) enumerat mai sus (în cadrul AAS pentru cerințe anuale) utilizat de către celălalt exportator, doar autorizația de import în termeni valorici este înregistrată pe licență. Titularul licenței trebuie să „păstreze legătura între materiile prime importate și produsul obținut” [punctul 4.24A litera (c) din MP I 04-09]. |
| --- | --- |

(39)

Privitor la subsistemul (ii) enumerat mai sus (în cadrul AAS pentru cerințe anuale) utilizat de către celălalt exportator, doar autorizația de import în termeni valorici este înregistrată pe licență. Titularul licenței trebuie să „păstreze legătura între materiile prime importate și produsul obținut” [punctul 4.24A litera (c) din MP I 04-09].

| (40) | Materiile prime importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(40)

Materiile prime importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

| (41) | Verificarea a arătat că nivelul efectiv de consum al societăților în cauză de materii prime de bază necesare pentru producerea unui kilogram de folii din PET este mai scăzut decât normele standard de intrări/ieșiri corespunzătoare. Acesta a fost în mod clar cazul în ceea ce privește fostele SION pentru foliile din PET și, într-o mai mică măsură, SION revizuite care au intrat în vigoare în septembrie 2005. |
| --- | --- |

(41)

Verificarea a arătat că nivelul efectiv de consum al societăților în cauză de materii prime de bază necesare pentru producerea unui kilogram de folii din PET este mai scăzut decât normele standard de intrări/ieșiri corespunzătoare. Acesta a fost în mod clar cazul în ceea ce privește fostele SION pentru foliile din PET și, într-o mai mică măsură, SION revizuite care au intrat în vigoare în septembrie 2005.

| (42) | Verificarea a stabilit mai departe că niciuna dintre societățile în cauză nu a ținut registrul de consum necesar din punct de vedere juridic menționat la considerentul 37 de mai sus. În consecință, se poate concluziona că cerințele de verificare stipulate de către autoritățile indiene nu au fost respectate. |
| --- | --- |

(42)

Verificarea a stabilit mai departe că niciuna dintre societățile în cauză nu a ținut registrul de consum necesar din punct de vedere juridic menționat la considerentul 37 de mai sus. În consecință, se poate concluziona că cerințele de verificare stipulate de către autoritățile indiene nu au fost respectate.

(d)   Concluzii

| (43) | Scutirea de taxe la import constituie o subvenție, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a guvernului Indiei, care a conferit un avantaj exportatorilor investigați. |
| --- | --- |

(43)

Scutirea de taxe la import constituie o subvenție, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a guvernului Indiei, care a conferit un avantaj exportatorilor investigați.

| (44) | În plus, subsistemele exporturi fizice, bunuri intermediare și cerințe anuale în cadrul AAS sunt în mod clar condiționate în drept de rezultatele obținute la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără un angajament de export. |
| --- | --- |

(44)

În plus, subsistemele exporturi fizice, bunuri intermediare și cerințe anuale în cadrul AAS sunt în mod clar condiționate în drept de rezultatele obținute la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără un angajament de export.

| (45) | Niciunul dintre cele trei subsisteme utilizate în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare de taxe sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele enunțate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiția și normele privind sistemul de rambursare) și la anexa III (definiția și normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Guvernul Indiei nu a aplicat în mod eficient nici noul și nici vechiul sistem sau procedură de verificare prin care să determine dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru elementele substitutive, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). SION pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise. SION în sine nu pot fi considerate ca fiind un sistem de verificare a consumului real, deoarece niciuna dintre societățile în cauză nu a ținut registrul de consum stipulat pentru a permite guvernului Indiei să verifice, cu suficientă precizie, cantitățile de materii prime consumate în fabricarea produsului destinat exportului. În plus, guvernul Indiei nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată, în lipsa unui sistem de verificare aplicat efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). |
| --- | --- |

(45)

Niciunul dintre cele trei subsisteme utilizate în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare de taxe sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele enunțate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiția și normele privind sistemul de rambursare) și la anexa III (definiția și normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Guvernul Indiei nu a aplicat în mod eficient nici noul și nici vechiul sistem sau procedură de verificare prin care să determine dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru elementele substitutive, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). SION pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise. SION în sine nu pot fi considerate ca fiind un sistem de verificare a consumului real, deoarece niciuna dintre societățile în cauză nu a ținut registrul de consum stipulat pentru a permite guvernului Indiei să verifice, cu suficientă precizie, cantitățile de materii prime consumate în fabricarea produsului destinat exportului. În plus, guvernul Indiei nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată, în lipsa unui sistem de verificare aplicat efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază).

| (46) | Prin urmare, aceste trei subsisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, aceste trei subsisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (47) | În lipsa unor sisteme autorizate de rambursare a taxelor sau a unor sisteme de rambursare pentru elementele substitutive, avantajul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor la import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază. Cu toate acestea, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de rambursare nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(47)

În lipsa unor sisteme autorizate de rambursare a taxelor sau a unor sisteme de rambursare pentru elementele substitutive, avantajul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor la import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază. Cu toate acestea, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de rambursare nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.

| (48) | Valoarea subvenției acordate celor trei exportatori care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor la import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul celor trei subsisteme în timpul PAR (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele plătite în mod obligatoriu pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR ca numitorul corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(48)

Valoarea subvenției acordate celor trei exportatori care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor la import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul celor trei subsisteme în timpul PAR (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele plătite în mod obligatoriu pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR ca numitorul corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (49) | Trei producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 0,5 % până la 2,1 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR. |
| --- | --- |

(49)

Trei producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 0,5 % până la 2,1 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR.

3.   Sistemul de credite pentru taxele la import („Duty entitlement passbook scheme – DEPBS”)

(a)   Temeiul juridic

| (50) | Descrierea detaliată a DEPBS se găsește la punctul 4.3 din Politica EXIM 04-09 și la capitolul 4 din MP I 04-09. |
| --- | --- |

(50)

Descrierea detaliată a DEPBS se găsește la punctul 4.3 din Politica EXIM 04-09 și la capitolul 4 din MP I 04-09.

(b)   Eligibilitatea

| (51) | Orice fabricant-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem. |
| --- | --- |

(51)

Orice fabricant-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.

(c)   Aplicarea practică a DEPBS

| (52) | Un exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile publice indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt definite pe baza SION, ținând seama de presupusa parte de materii prime importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. |
| --- | --- |

(52)

Un exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile publice indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt definite pe baza SION, ținând seama de presupusa parte de materii prime importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate.

| (53) | Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților din India o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în temeiul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru tranzacția de export respectivă. În momentul respectiv, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru a calcula beneficiul este cea aplicată în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă. |
| --- | --- |

(53)

Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților din India o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în temeiul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru tranzacția de export respectivă. În momentul respectiv, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru a calcula beneficiul este cea aplicată în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.

| (54) | Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 12 luni de la data acordării. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale pentru importuri ulterioare de bunuri care nu sunt supuse unor restricții de import, cu excepția mijloacelor de producție. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. |
| --- | --- |

(54)

Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 12 luni de la data acordării. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale pentru importuri ulterioare de bunuri care nu sunt supuse unor restricții de import, cu excepția mijloacelor de producție. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel.

| (55) | Cererile de credite DEPBS se efectuează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto, nu există niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic folosit pentru administrarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate în afara termenelor-limită de trimitere menționate la capitolul 4.47 din MP I 04-09. În plus, după cum se stipulează în mod clar la capitolul 9.3 din MP I 04-09, cererile primite după expirarea termenelor-limită de trimitere pot fi întotdeauna luate în considerare, dar li se va impune o mică taxă de penalizare (și anume 10 % din credite). |
| --- | --- |

(55)

Cererile de credite DEPBS se efectuează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto, nu există niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic folosit pentru administrarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate în afara termenelor-limită de trimitere menționate la capitolul 4.47 din MP I 04-09. În plus, după cum se stipulează în mod clar la capitolul 9.3 din MP I 04-09, cererile primite după expirarea termenelor-limită de trimitere pot fi întotdeauna luate în considerare, dar li se va impune o mică taxă de penalizare (și anume 10 % din credite).

(d)   Concluziile privind DEPBS

| (56) | Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul DEPBS constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece acesta este utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, creditul DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia. |
| --- | --- |

(56)

Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul DEPBS constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece acesta este utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, creditul DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.

| (57) | În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (58) | Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte enunțate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiția și normele privind rambursarea) și la anexa III (definiția și normele privind rambursarea pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu este calculată în funcție de cantitatea efectivă de materii prime utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. |
| --- | --- |

(58)

Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte enunțate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiția și normele privind rambursarea) și la anexa III (definiția și normele privind rambursarea pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu este calculată în funcție de cantitatea efectivă de materii prime utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (59) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază și metodologia de calcul folosită pentru acest sistem în Regulamentul (CE) nr. 367/2006, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului constatat în timpul PAR. În această privință, s-a considerat că beneficiul este obținut în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul Indiei poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediție care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul Indiei nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. În afară de aceasta, producătorii-exportatori care au cooperat au înscris creditele DEPBS, pe baza principiilor contabilității de angajamente, ca venit în momentul tranzacțiilor de export. |
| --- | --- |

(59)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază și metodologia de calcul folosită pentru acest sistem în Regulamentul (CE) nr. 367/2006, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului constatat în timpul PAR. În această privință, s-a considerat că beneficiul este obținut în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul Indiei poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediție care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul Indiei nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. În afară de aceasta, producătorii-exportatori care au cooperat au înscris creditele DEPBS, pe baza principiilor contabilității de angajamente, ca venit în momentul tranzacțiilor de export.

| (60) | În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost alocată pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(60)

În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost alocată pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (61) | Patru producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 2,7 % până la 5,9 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR. |
| --- | --- |

(61)

Patru producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 2,7 % până la 5,9 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR.

4.   Sistemul taxelor preferentiale la exportul de mijloace de producție („Export promotion capital goods scheme – EPCGS”)

(a)   Temeiul juridic

| (62) | Descrierea detaliată a EPCGS se găsește la capitolul 5 din Politica EXIM 04-09 și la capitolul 5 din MP I 04-09. |
| --- | --- |

(62)

Descrierea detaliată a EPCGS se găsește la capitolul 5 din Politica EXIM 04-09 și la capitolul 5 din MP I 04-09.

(b)   Eligibilitatea

| (63) | Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum și comercianților-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii. |
| --- | --- |

(63)

Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum și comercianților-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii.

(c)   Aplicarea practică

| (64) | Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și, începând cu aprilie 2003, uzate, cu o vechime de cel mult zece ani) în condițiile unui nivel de taxe redus. În acest scop, guvernul Indiei eliberează, la cerere și în schimbul unei taxe, o licență EPCGS. Din aprilie 2000, sistemul prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 5 % la toate mijloacele de producție importate în temeiul acestui sistem. Până la 31 martie 2000, se aplica un nivel efectiv al taxelor de 11 % (inclusiv o suprataxă de 10 %) și, în cazul importurilor cu valoare ridicată, un nivel zero al taxelor. Pentru a îndeplini obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. |
| --- | --- |

(64)

Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și, începând cu aprilie 2003, uzate, cu o vechime de cel mult zece ani) în condițiile unui nivel de taxe redus. În acest scop, guvernul Indiei eliberează, la cerere și în schimbul unei taxe, o licență EPCGS. Din aprilie 2000, sistemul prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 5 % la toate mijloacele de producție importate în temeiul acestui sistem. Până la 31 martie 2000, se aplica un nivel efectiv al taxelor de 11 % (inclusiv o suprataxă de 10 %) și, în cazul importurilor cu valoare ridicată, un nivel zero al taxelor. Pentru a îndeplini obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată.

| (65) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloacele de producție de pe piața internă. În acest caz, producătorul național de mijloace de producție poate profita de avantajul scutirii de taxe vamale pentru componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. Alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării mijloacelor de producție titularului licenței EPCGS. |
| --- | --- |

(65)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloacele de producție de pe piața internă. În acest caz, producătorul național de mijloace de producție poate profita de avantajul scutirii de taxe vamale pentru componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. Alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării mijloacelor de producție titularului licenței EPCGS.

(d)   Comentariile formulate în urma comunicării informațiilor

| (66) | În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator a subliniat că mijloacele de producție importate în cadrul acestui sistem au fost, de asemenea, folosite pentru fabricarea unor produse nevizate de prezenta anchetă, precum și că, atunci când se determină marja de subvenție, valoarea subvenției stabilite și imputabile PAR nu ar trebui împărțită doar la exporturile produsului în cauză. Această cerere a fost considerată justificată și calculul valorii beneficiului pentru societatea respectivă în cadrul acestui sistem a fost adaptat. |
| --- | --- |

(66)

În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator a subliniat că mijloacele de producție importate în cadrul acestui sistem au fost, de asemenea, folosite pentru fabricarea unor produse nevizate de prezenta anchetă, precum și că, atunci când se determină marja de subvenție, valoarea subvenției stabilite și imputabile PAR nu ar trebui împărțită doar la exporturile produsului în cauză. Această cerere a fost considerată justificată și calculul valorii beneficiului pentru societatea respectivă în cadrul acestui sistem a fost adaptat.

(e)   Concluziile privind sistemul EPCGS

| (67) | Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În plus, această reducere conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la import îmbunătățesc lichiditatea acestuia. |
| --- | --- |

(67)

Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În plus, această reducere conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la import îmbunătățesc lichiditatea acestuia.

| (68) | În afară de aceasta, sistemul EPCGS este condiționat în drept de rezultatele la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără un angajament de a exporta. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și că face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(68)

În afară de aceasta, sistemul EPCGS este condiționat în drept de rezultatele la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără un angajament de a exporta. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și că face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (69) | În cele din urmă, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu sunt incluse în astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. |
| --- | --- |

(69)

În cele din urmă, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu sunt incluse în astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (70) | Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită în timpul PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei de reexaminare în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost alocată pe baza cifrei de afaceri realizate la export pe timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(70)

Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită în timpul PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei de reexaminare în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost alocată pe baza cifrei de afaceri realizate la export pe timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (71) | Patru producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 1,0 % până la 1,9 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR. |
| --- | --- |

(71)

Patru producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 1,0 % până la 1,9 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR.

5.   Zone libere industriale de export („Export processing zones – EPZS”)/Zone economice speciale („Special economic zones schemes – SEZS”)/Unități axate pe export („Export oriented units scheme – EOUS”)

| (72) | S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori care au cooperat nu dispunea de statutul EOU sau se găsea într-o EPZ. În orice caz, unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat se afla în SEZS și a primit subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în timpul PAR. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la SEZS. |
| --- | --- |

(72)

S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori care au cooperat nu dispunea de statutul EOU sau se găsea într-o EPZ. În orice caz, unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat se afla în SEZS și a primit subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în timpul PAR. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la SEZS.

(a)   Temeiul juridic

| (73) | Capitolul 7 din Politica EXIM 04-09 și capitolul 7 din MP I 04-09 fac trimiteri la SEZS. Detaliile normelor și condițiilor nu se mai află în documentul privind Politica EXIM și în manualul de proceduri. Dispozițiile corespunzătoare privind politica și punerea în aplicare reprezintă Legea privind zonele economice speciale din 2005 (nr. 28 din 2005) și normele pentru zonele economice speciale din 2006 (notificare datată din 10 februarie 2006). |
| --- | --- |

(73)

Capitolul 7 din Politica EXIM 04-09 și capitolul 7 din MP I 04-09 fac trimiteri la SEZS. Detaliile normelor și condițiilor nu se mai află în documentul privind Politica EXIM și în manualul de proceduri. Dispozițiile corespunzătoare privind politica și punerea în aplicare reprezintă Legea privind zonele economice speciale din 2005 (nr. 28 din 2005) și normele pentru zonele economice speciale din 2006 (notificare datată din 10 februarie 2006).

(b)   Eligibilitatea

| (74) | Toate întreprinderile care, în principiu, se angajează să exporte totalitatea producției lor de bunuri sau de servicii pot fi create în cadrul SEZS. Acestea includ, de asemenea, societățile care au ca obiect de activitate exclusiv comercializarea. Spre deosebire de EOU, nu există praguri minime de investiție cu privire la activele fixate pe care societățile trebuie să le depășească pentru a fi eligibile în cadrul SEZS. |
| --- | --- |

(74)

Toate întreprinderile care, în principiu, se angajează să exporte totalitatea producției lor de bunuri sau de servicii pot fi create în cadrul SEZS. Acestea includ, de asemenea, societățile care au ca obiect de activitate exclusiv comercializarea. Spre deosebire de EOU, nu există praguri minime de investiție cu privire la activele fixate pe care societățile trebuie să le depășească pentru a fi eligibile în cadrul SEZS.

(c)   Aplicarea practică

| (75) | SEZS a urmat după sistemul zonelor libere industriale de export („Export Processing Zones Scheme – EPZS”). SEZS sunt enclave specifice delimitate scutite de taxe vamale și considerate ca fiind teritorii străine în sensul operațiunilor comerciale, al taxelor și al impozitelor. Unitățile SEZS trebuie situate în zone specificate create în acest scop. Șaptesprezece SEZS sunt deja operaționale în urma aprobării constituirii lor de către autoritățile indiene. |
| --- | --- |

(75)

SEZS a urmat după sistemul zonelor libere industriale de export („Export Processing Zones Scheme – EPZS”). SEZS sunt enclave specifice delimitate scutite de taxe vamale și considerate ca fiind teritorii străine în sensul operațiunilor comerciale, al taxelor și al impozitelor. Unitățile SEZS trebuie situate în zone specificate create în acest scop. Șaptesprezece SEZS sunt deja operaționale în urma aprobării constituirii lor de către autoritățile indiene.

| (76) | Cererea pentru acordarea statutului de SEZ trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile de materii prime naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit acceptul de încadrare în SEZS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită. |
| --- | --- |

(76)

Cererea pentru acordarea statutului de SEZ trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile de materii prime naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit acceptul de încadrare în SEZS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită.

| (77) | Capitolul VI din Normele privind zonele economice speciale din 2006 impune SEZS obligația esențială de a realiza câștiguri nete în valută convertibilă („Net Foreign Exchange – NFE”), și anume într-o anumită perioadă de referință (cinci ani de la începutul producției comerciale), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. |
| --- | --- |

(77)

Capitolul VI din Normele privind zonele economice speciale din 2006 impune SEZS obligația esențială de a realiza câștiguri nete în valută convertibilă („Net Foreign Exchange – NFE”), și anume într-o anumită perioadă de referință (cinci ani de la începutul producției comerciale), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

| (78) | Unitățile SEZS se bucură de următoarele avantaje:






  (i) | scutirea de taxe la import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese; |
| --- | --- | --- |

(78)

Unitățile SEZS se bucură de următoarele avantaje:

(i)

scutirea de taxe la import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese;

| (ii) | scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă; |
| --- | --- |

(ii)

scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă;

| (iii) | scutirea de impozitul central pe vânzări, achitat în cazul mărfurilor achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

(iii)

scutirea de impozitul central pe vânzări, achitat în cazul mărfurilor achiziționate pe piața internă;

| (iv) | posibilitatea de a vinde o parte din producție pe piața internă, în funcție de realizarea unor câștiguri nete după achitarea taxelor aplicabile, deoarece SEZS nu sunt considerate ca făcând parte din domeniul fiscal/vamal indian; |
| --- | --- |

(iv)

posibilitatea de a vinde o parte din producție pe piața internă, în funcție de realizarea unor câștiguri nete după achitarea taxelor aplicabile, deoarece SEZS nu sunt considerate ca făcând parte din domeniul fiscal/vamal indian;

| (v) | scutirea 100 % de impozitul pe venit pentru „profiturile din exporturi” efectuate de către unitățile SEZ în conformitate cu secțiunea 10AA din Legea privind impozitul pe venit pentru primii cinci ani, 50 % pentru următorii cinci ani cu posibilitatea altor beneficii pentru următorii cinci ani; precum și |
| --- | --- |

(v)

scutirea 100 % de impozitul pe venit pentru „profiturile din exporturi” efectuate de către unitățile SEZ în conformitate cu secțiunea 10AA din Legea privind impozitul pe venit pentru primii cinci ani, 50 % pentru următorii cinci ani cu posibilitatea altor beneficii pentru următorii cinci ani; precum și

| (vi) | scutirea de impozitul pe servicii pentru serviciile efectuate într-o zonă SEZ. |
| --- | --- |

(vi)

scutirea de impozitul pe servicii pentru serviciile efectuate într-o zonă SEZ.

| (79) | Unitățile care își exercită activitățile în SEZS se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu dispozițiile din Legea vamală. |
| --- | --- |

(79)

Unitățile care își exercită activitățile în SEZS se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu dispozițiile din Legea vamală.

| (80) | Aceste unități sunt obligate, din punct de vedere juridic, să țină o contabilitate corespunzătoare care ar trebui să indice în termeni valorici bunurile importate sau obținute din zona tarifară internă, consumul și utilizarea bunurilor, fabricarea de bunuri și cedarea acestora prin intermediul exporturilor, al vânzărilor în zonele tarifare interne etc., în conformitate cu norma 22 punctul 2 din Normele privind zonele economice speciale din 2006. |
| --- | --- |

(80)

Aceste unități sunt obligate, din punct de vedere juridic, să țină o contabilitate corespunzătoare care ar trebui să indice în termeni valorici bunurile importate sau obținute din zona tarifară internă, consumul și utilizarea bunurilor, fabricarea de bunuri și cedarea acestora prin intermediul exporturilor, al vânzărilor în zonele tarifare interne etc., în conformitate cu norma 22 punctul 2 din Normele privind zonele economice speciale din 2006.

| (81) | Cu toate acestea, în niciun moment, o unitate SEZ nu are obligația de a corela fiecare lot de import cu exporturile sau transferurile sale către alte unități sau vânzările sale pe piața internă, în conformitate cu norma 35 din Normele privind zonele economice speciale din 2006. |
| --- | --- |

(81)

Cu toate acestea, în niciun moment, o unitate SEZ nu are obligația de a corela fiecare lot de import cu exporturile sau transferurile sale către alte unități sau vânzările sale pe piața internă, în conformitate cu norma 35 din Normele privind zonele economice speciale din 2006.

| (82) | Evaluarea importurilor și a obținerii pe piața internă a materiilor prime și a mijloacelor de producție se fac pe baza unui sistem de autocertificare. Același principiu se aplică în cazul vânzărilor la export. Astfel, nu se efectuează de către autoritățile vamale niciun control de rutină al acestor loturi provenind dintr-o unitate SEZ. |
| --- | --- |

(82)

Evaluarea importurilor și a obținerii pe piața internă a materiilor prime și a mijloacelor de producție se fac pe baza unui sistem de autocertificare. Același principiu se aplică în cazul vânzărilor la export. Astfel, nu se efectuează de către autoritățile vamale niciun control de rutină al acestor loturi provenind dintr-o unitate SEZ.

| (83) | În cazul de față, producătorul-exportator care a cooperat a utilizat acest sistem pentru importul de materii prime și mijloace de producție scutite de taxele la import, obținerea de bunuri scutite de accize pe piața internă, achiziționarea de bunuri pe piața internă fără achitarea impozitului central pe vânzări, precum și pentru scutirea de impozitul pe servicii. În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorul-exportator în cauză nu a obținut beneficii în temeiul dispozițiilor privind scutirea de impozitul pe venit a SEZS. |
| --- | --- |

(83)

În cazul de față, producătorul-exportator care a cooperat a utilizat acest sistem pentru importul de materii prime și mijloace de producție scutite de taxele la import, obținerea de bunuri scutite de accize pe piața internă, achiziționarea de bunuri pe piața internă fără achitarea impozitului central pe vânzări, precum și pentru scutirea de impozitul pe servicii. În urma anchetei s-a ajuns la concluzia că producătorul-exportator în cauză nu a obținut beneficii în temeiul dispozițiilor privind scutirea de impozitul pe venit a SEZS.

(d)   Comentariile formulate în urma comunicării informațiilor

| (84) | În urma comunicării informațiilor, producătorul-exportator situat într-o SEZS a formulat o serie de comentarii afirmând, de exemplu, că subsistemele utilizate de către societate sunt sisteme autorizate de scutire de taxe (drawback de taxe) și că subsistemele utilizate nu reprezintă o subvenție deoarece nu conferă niciun avantaj. Argumentele avansate de către producătorul-exportator sunt prezentate după cum urmează. |
| --- | --- |

(84)

În urma comunicării informațiilor, producătorul-exportator situat într-o SEZS a formulat o serie de comentarii afirmând, de exemplu, că subsistemele utilizate de către societate sunt sisteme autorizate de scutire de taxe (drawback de taxe) și că subsistemele utilizate nu reprezintă o subvenție deoarece nu conferă niciun avantaj. Argumentele avansate de către producătorul-exportator sunt prezentate după cum urmează.

(e)   Concluzii privind SEZS

| (85) | În ceea ce privește scutirea de accize pentru bunurile achiziționate de pe piața internă, s-a constatat că taxele achitate pentru achizițiile realizate de alte unități decât cele din SEZS pot fi folosite precum credite în vederea plății taxelor viitoare, cum ar fi în cazul achitării accizelor pentru vânzările interne (așa-numitul mecanism „CENVAT”). Prin urmare, accizele achitate pentru achiziții nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul materiilor prime. Astfel, scutirea de accize pentru achizițiile efectuate de o unitate SEZS nu constituie o renunțare la venituri suplimentare de către guvern și, în consecință, nu conferă niciun alt avantaj unităților SEZS. În aceste condiții, deoarece SEZS nu beneficiază de niciun avantaj suplimentar, nu este necesară continuarea examinării acestui subsistem în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește scutirea de accize pentru bunurile achiziționate de pe piața internă, s-a constatat că taxele achitate pentru achizițiile realizate de alte unități decât cele din SEZS pot fi folosite precum credite în vederea plății taxelor viitoare, cum ar fi în cazul achitării accizelor pentru vânzările interne (așa-numitul mecanism „CENVAT”). Prin urmare, accizele achitate pentru achiziții nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul materiilor prime. Astfel, scutirea de accize pentru achizițiile efectuate de o unitate SEZS nu constituie o renunțare la venituri suplimentare de către guvern și, în consecință, nu conferă niciun alt avantaj unităților SEZS. În aceste condiții, deoarece SEZS nu beneficiază de niciun avantaj suplimentar, nu este necesară continuarea examinării acestui subsistem în cadrul prezentei anchete.

| (86) | Scutirea unităților SEZS de două tipuri de taxe la import (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială achitată în mod normal pentru importurile de materii prime și mijloace de producție), scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări de bunuri obținute pe piața internă și scutirea de la impozitul pe servicii reprezintă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Guvernul renunță la venituri care ar fi exigibile în lipsa acestui sistem, conferind astfel unității SEZS, prin creșterea lichidităților acesteia, un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subvențiile sunt condiționate de drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului SEZS stabilit în norma 2 din Normele privind zonele economice speciale din 2006 este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor. |
| --- | --- |

(86)

Scutirea unităților SEZS de două tipuri de taxe la import (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială achitată în mod normal pentru importurile de materii prime și mijloace de producție), scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări de bunuri obținute pe piața internă și scutirea de la impozitul pe servicii reprezintă subvenții în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Guvernul renunță la venituri care ar fi exigibile în lipsa acestui sistem, conferind astfel unității SEZS, prin creșterea lichidităților acesteia, un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subvențiile sunt condiționate de drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului SEZS stabilit în norma 2 din Normele privind zonele economice speciale din 2006 este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.

| (87) | Producătorul-exportator a afirmat că subsistemele utilizate de către societate reprezintă sisteme autorizate de scutire de taxe (drawback de taxe) în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și anexa I la regulamentul de bază și că, prin urmare, nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Societatea a afirmat că anexa (i) la regulamentul de bază prevede că doar scutirea, remiterea sau rambursarea taxelor la import excesive încasate pentru materiile prime importate folosite la fabricarea produsului exportat reprezintă subvenții la export. Cu alte cuvinte, atât timp cât nu se efectuează o remitere sau scutire excesivă, scutirea de la taxele la import pentru materiile prime utilizate pentru fabricarea, producerea sau transformarea produsului exportat nu poate fi considerată o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(87)

Producătorul-exportator a afirmat că subsistemele utilizate de către societate reprezintă sisteme autorizate de scutire de taxe (drawback de taxe) în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și anexa I la regulamentul de bază și că, prin urmare, nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Societatea a afirmat că anexa (i) la regulamentul de bază prevede că doar scutirea, remiterea sau rambursarea taxelor la import excesive încasate pentru materiile prime importate folosite la fabricarea produsului exportat reprezintă subvenții la export. Cu alte cuvinte, atât timp cât nu se efectuează o remitere sau scutire excesivă, scutirea de la taxele la import pentru materiile prime utilizate pentru fabricarea, producerea sau transformarea produsului exportat nu poate fi considerată o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (88) | Ca răspuns la această afirmație, ar trebui înainte de toate să se noteze că avantajele de care beneficiază o unitate SEZ depind în drept de rezultatele la export. De altfel, sistemele nu pot fi considerate sisteme autorizate de rambursare de taxe sau sisteme de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunțate în anexa I [literele (h) și (i)], în anexa II (definiția și normele privind sistemul de rambursare) și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. În cazul în care dispozițiile privind scutirea de la taxele pe vânzare și de la taxele la import sunt utilizate pentru achiziționarea de mijloace de producție, nu se respectă normele privind sistemele autorizate de rambursare de taxe, deoarece mijloacele de producție nu sunt consumate în procesul de producere, conform anexei I litera (h) (rambursarea taxei la vânzare) și anexei I litera (i) (remiterea taxei la import). În plus, s-a confirmat faptul că guvernul Indiei nu dispune de un sistem sau o procedură efectiv(ă) de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime obținute cu scutire de taxă sau impozit în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru elementele substitutive, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). De fapt, o unitate SEZ este obligată să realizeze câștiguri nete din diferențele de curs valutar („NFE”), însă nu există niciun sistem de verificare care să înregistreze consumul de importuri în raport cu producerea bunurilor exportate. |
| --- | --- |

(88)

Ca răspuns la această afirmație, ar trebui înainte de toate să se noteze că avantajele de care beneficiază o unitate SEZ depind în drept de rezultatele la export. De altfel, sistemele nu pot fi considerate sisteme autorizate de rambursare de taxe sau sisteme de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunțate în anexa I [literele (h) și (i)], în anexa II (definiția și normele privind sistemul de rambursare) și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. În cazul în care dispozițiile privind scutirea de la taxele pe vânzare și de la taxele la import sunt utilizate pentru achiziționarea de mijloace de producție, nu se respectă normele privind sistemele autorizate de rambursare de taxe, deoarece mijloacele de producție nu sunt consumate în procesul de producere, conform anexei I litera (h) (rambursarea taxei la vânzare) și anexei I litera (i) (remiterea taxei la import). În plus, s-a confirmat faptul că guvernul Indiei nu dispune de un sistem sau o procedură efectiv(ă) de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime obținute cu scutire de taxă sau impozit în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru elementele substitutive, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). De fapt, o unitate SEZ este obligată să realizeze câștiguri nete din diferențele de curs valutar („NFE”), însă nu există niciun sistem de verificare care să înregistreze consumul de importuri în raport cu producerea bunurilor exportate.

| (89) | Ca argument alternativ, producătorul-exportator a susținut că subsistemele utilizate de către societate nu constituie subvenții deoarece societatea nu a beneficiat de niciun avantaj. Cu privire la vânzările pe piața internă, producătorii-exportatori au argumentat că, deoarece o unitate SEZ nu este considerată ca făcând parte din teritoriul fiscal/vamal indian, trebuie achitate, la vânzarea pe piața internă, taxe vamale integrale pentru produsele finite. S-a afirmat că nu s-a obținut niciun beneficiu, deoarece scutirea de taxe pentru materiile prime utilizate în producerea de bunuri vândute pe piața internă este mai scăzută decât taxele achitate de către societate la vânzarea pe piața internă. |
| --- | --- |

(89)

Ca argument alternativ, producătorul-exportator a susținut că subsistemele utilizate de către societate nu constituie subvenții deoarece societatea nu a beneficiat de niciun avantaj. Cu privire la vânzările pe piața internă, producătorii-exportatori au argumentat că, deoarece o unitate SEZ nu este considerată ca făcând parte din teritoriul fiscal/vamal indian, trebuie achitate, la vânzarea pe piața internă, taxe vamale integrale pentru produsele finite. S-a afirmat că nu s-a obținut niciun beneficiu, deoarece scutirea de taxe pentru materiile prime utilizate în producerea de bunuri vândute pe piața internă este mai scăzută decât taxele achitate de către societate la vânzarea pe piața internă.

| (90) | În răspuns la această cerere, ar trebui notat că, deși scopul instituirii unei unități SEZ este realizarea de câștiguri nete din diferențele de curs valutar („NFE”), unitatea SEZ are posibilitatea de a vinde o parte din producție pe piața internă. În cadrul sistemului SEZ, bunurile transferate din zonă pe piața internă vor fi considerate ca bunuri importate. Astfel, o unitate SEZ nu beneficiază de un regim diferit față de alte societăți active pe piața internă, și anume taxele/impozitele în vigoare vor trebui achitate pentru bunurile achiziționate. În acest context, ar trebui să fie clar faptul că decizia guvernului de a percepe impozite pentru bunuri de consum de pe piața internă nu înseamnă că scutirea unei unități SEZ de la taxele la import și de la impozitul pe vânzări nu reprezintă un beneficiu în raport cu vânzările la export ale produsului în cauză. În plus, vânzările pe piața internă nu au niciun impact asupra evaluării mai generale a existenței unui sistem de verificare corespunzător în vigoare. |
| --- | --- |

(90)

În răspuns la această cerere, ar trebui notat că, deși scopul instituirii unei unități SEZ este realizarea de câștiguri nete din diferențele de curs valutar („NFE”), unitatea SEZ are posibilitatea de a vinde o parte din producție pe piața internă. În cadrul sistemului SEZ, bunurile transferate din zonă pe piața internă vor fi considerate ca bunuri importate. Astfel, o unitate SEZ nu beneficiază de un regim diferit față de alte societăți active pe piața internă, și anume taxele/impozitele în vigoare vor trebui achitate pentru bunurile achiziționate. În acest context, ar trebui să fie clar faptul că decizia guvernului de a percepe impozite pentru bunuri de consum de pe piața internă nu înseamnă că scutirea unei unități SEZ de la taxele la import și de la impozitul pe vânzări nu reprezintă un beneficiu în raport cu vânzările la export ale produsului în cauză. În plus, vânzările pe piața internă nu au niciun impact asupra evaluării mai generale a existenței unui sistem de verificare corespunzător în vigoare.

| (91) | Cu privire la vânzările la export, producătorul-exportator a afirmat că scutirea de la taxele la import și impozite nu reprezintă o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii atât timp cât nu se efectuează o remitere excesivă. Societatea afirmă mai departe că unitatea SEZ se află sub supravegherea autorităților vamale și că nu este posibil să vândă materii prime pe piața internă sau să folosească aceste materii prime în produse destinate vânzării pe piața internă fără să achite taxele în vigoare. Prin urmare, din punctul de vedere al producătorului-exportator, nu se poate efectua o remitere excesivă. |
| --- | --- |

(91)

Cu privire la vânzările la export, producătorul-exportator a afirmat că scutirea de la taxele la import și impozite nu reprezintă o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii atât timp cât nu se efectuează o remitere excesivă. Societatea afirmă mai departe că unitatea SEZ se află sub supravegherea autorităților vamale și că nu este posibil să vândă materii prime pe piața internă sau să folosească aceste materii prime în produse destinate vânzării pe piața internă fără să achite taxele în vigoare. Prin urmare, din punctul de vedere al producătorului-exportator, nu se poate efectua o remitere excesivă.

| (92) | Ca răspuns la aceasta, ar trebui să se reamintească că nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor și a impozitului de import în sensul anexelor I, II și III la regulamentul de bază. O unitate SEZ este deja de iure și în niciun moment nu are obligația de a corela fiecare lot de import cu destinația produsului corespunzător obținut. Doar în cazul în care astfel de controale ar fi efectuate, autoritățile indiene ar putea obține suficiente informații cu privire la destinația finală a materiilor prime, astfel încât să le permită să verifice în mod eficient dacă scutirile de taxe la import/pe vânzare nu depășesc materiile prime pentru producția destinată exportului. Sistemele interne societăților nu ar fi deci suficiente, deoarece guvernul ar trebui să creeze și să aplice un sistem de verificare a sistemului de rambursare de taxe. În consecință, ancheta a stabilit că SEZ nu are obligația, menționată în mod explicit de normele legale și dispozițiile pentru SEZS, de a corela materialele importate și produsul finit și niciun mecanism de control eficient nu a fost creat de guvernul Indiei pentru a determina care materii prime au fost consumate pentru producția destinată exportului și în ce cantitate. |
| --- | --- |

(92)

Ca răspuns la aceasta, ar trebui să se reamintească că nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor și a impozitului de import în sensul anexelor I, II și III la regulamentul de bază. O unitate SEZ este deja de iure și în niciun moment nu are obligația de a corela fiecare lot de import cu destinația produsului corespunzător obținut. Doar în cazul în care astfel de controale ar fi efectuate, autoritățile indiene ar putea obține suficiente informații cu privire la destinația finală a materiilor prime, astfel încât să le permită să verifice în mod eficient dacă scutirile de taxe la import/pe vânzare nu depășesc materiile prime pentru producția destinată exportului. Sistemele interne societăților nu ar fi deci suficiente, deoarece guvernul ar trebui să creeze și să aplice un sistem de verificare a sistemului de rambursare de taxe. În consecință, ancheta a stabilit că SEZ nu are obligația, menționată în mod explicit de normele legale și dispozițiile pentru SEZS, de a corela materialele importate și produsul finit și niciun mecanism de control eficient nu a fost creat de guvernul Indiei pentru a determina care materii prime au fost consumate pentru producția destinată exportului și în ce cantitate.

| (93) | De asemenea, guvernul Indiei nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată, în lipsa unui sistem de verificare efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). De altfel, guvernul Indiei nu a adus nicio dovadă care să demonstreze că nu s-a efectuat nicio remitere excesivă. |
| --- | --- |

(93)

De asemenea, guvernul Indiei nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată, în lipsa unui sistem de verificare efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). De altfel, guvernul Indiei nu a adus nicio dovadă care să demonstreze că nu s-a efectuat nicio remitere excesivă.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (94) | În consecință, în lipsa unui sistem autorizat de rambursare de taxe sau a unui sistem de rambursare pentru elementele substitutive, remiterea taxelor vamale (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială), scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări pentru bunurile obținute pe piața internă, precum și scutirea de la impozitul pe servicii în timpul PAR reprezintă avantajul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(94)

În consecință, în lipsa unui sistem autorizat de rambursare de taxe sau a unui sistem de rambursare pentru elementele substitutive, remiterea taxelor vamale (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială), scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări pentru bunurile obținute pe piața internă, precum și scutirea de la impozitul pe servicii în timpul PAR reprezintă avantajul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (95) | În ceea ce privește scutirea de la achitarea taxelor vamale de bază, scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări pentru bunurile obținute pe piața internă și scutirea de la impozitul pe servicii, numărătorul (valoarea subvenției) a fost calculat pe baza valorilor scutite în timpul PAR. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru obținerea subvenției au fost deduse din această sumă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției la numărător. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește scutirea de la achitarea taxelor vamale de bază, scutirea de la achitarea impozitului pe vânzări pentru bunurile obținute pe piața internă și scutirea de la impozitul pe servicii, numărătorul (valoarea subvenției) a fost calculat pe baza valorilor scutite în timpul PAR. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru obținerea subvenției au fost deduse din această sumă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obține valoarea subvenției la numărător.

| (96) | Spre deosebire de materiile prime, mijloacele de producție nu sunt încorporate din punct de vedere fizic în produsele finite. Din acest motiv, având în vedere scutirile de la plata impozitului pentru achiziția mijloacelor de producție, valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită în timpul PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale din India în timpul PAR a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri bine întemeiate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(96)

Spre deosebire de materiile prime, mijloacele de producție nu sunt încorporate din punct de vedere fizic în produsele finite. Din acest motiv, având în vedere scutirile de la plata impozitului pentru achiziția mijloacelor de producție, valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită în timpul PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale din India în timpul PAR a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri bine întemeiate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (97) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenției astfel fixate la considerentele 95 și 96 de mai sus s-au repartizat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută a fost de 5,4 %. |
| --- | --- |

(97)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenției astfel fixate la considerentele 95 și 96 de mai sus s-au repartizat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută a fost de 5,4 %.

6.   Sistemul de scutire de impozitul pe venit („Income tax exemption scheme – ITES”)

| (98) | Conform acestui sistem, exportatorii ar putea beneficia de o scutire parțială de impozit pe veniturile obținute din vânzările la export. Această exonerare are drept temei juridic secțiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit. |
| --- | --- |

(98)

Conform acestui sistem, exportatorii ar putea beneficia de o scutire parțială de impozit pe veniturile obținute din vânzările la export. Această exonerare are drept temei juridic secțiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit.

| (99) | Această dispoziție a fost anulată începând cu anul de evaluare 2005-2006 (și anume pentru anul fiscal de la 1 aprilie 2004 la 31 martie 2005) și, astfel, secțiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit nu oferă niciun beneficiu după 31 martie 2004. Producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut niciun beneficiu în temeiul acestui sistem în timpul PAR. Prin urmare, având în vedere că acest sistem a fost anulat, acesta nu face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(99)

Această dispoziție a fost anulată începând cu anul de evaluare 2005-2006 (și anume pentru anul fiscal de la 1 aprilie 2004 la 31 martie 2005) și, astfel, secțiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit nu oferă niciun beneficiu după 31 martie 2004. Producătorii-exportatori care au cooperat nu au obținut niciun beneficiu în temeiul acestui sistem în timpul PAR. Prin urmare, având în vedere că acest sistem a fost anulat, acesta nu face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.

7.   Sistemul creditelor de export („Export credit scheme – ECS”)

(a)   Temeiul juridic

| (100) | Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (credite de export în valută) și în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp.)BC 01/04.02.02/2007-08 (credite de export în rupii) ale Reserve Bank of India („RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene. |
| --- | --- |

(100)

Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (credite de export în valută) și în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp.)BC 01/04.02.02/2007-08 (credite de export în rupii) ale Reserve Bank of India („RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

(b)   Eligibilitatea

| (101) | Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori și comercianților-exportatori. S-a constatat că trei producători-exportatori au obținut beneficii în cadrul ECS. |
| --- | --- |

(101)

Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori și comercianților-exportatori. S-a constatat că trei producători-exportatori au obținut beneficii în cadrul ECS.

(c)   Aplicarea practică

| (102) | Prin acest sistem, RBI fixează obligatoriu un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export, atât în rupii, cât și în valută, pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziției, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, precum și creditele de export după expediere, care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanțarea creanțelor la export. RBI solicită, de asemenea, băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. |
| --- | --- |

(102)

Prin acest sistem, RBI fixează obligatoriu un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export, atât în rupii, cât și în valută, pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziției, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, precum și creditele de export după expediere, care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanțarea creanțelor la export. RBI solicită, de asemenea, băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.

| (103) | Datorită acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export în condițiile unor rate preferențiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale („credite de trezorerie”), care sunt stabilite numai în condițiile pieței. Diferența între rate s-ar putea diminua în cazul societăților cu un profil de creditare bun. De fapt, societățile cu un profil de creditare ridicat ar putea obține credite de export și credite de trezorerie în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(103)

Datorită acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export în condițiile unor rate preferențiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale („credite de trezorerie”), care sunt stabilite numai în condițiile pieței. Diferența între rate s-ar putea diminua în cazul societăților cu un profil de creditare bun. De fapt, societățile cu un profil de creditare ridicat ar putea obține credite de export și credite de trezorerie în aceleași condiții.

(d)   Concluziile cu privire la sistemul ECS

| (104) | Ratele preferențiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de bază ale RBI, menționate la considerentul 100, pot diminua costurile aferente dobânzilor pentru un exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază cu privire la astfel de exportatori. Finanțarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanțarea internă. De fapt, aceasta este considerată în general mai riscantă, iar valoarea garanției cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanțării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferențele între ratele diferitelor bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime de împrumutare pentru fiecare bancă comercială, în mod individual. În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienților care obțin finanțarea exporturilor o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele de export în valută. |
| --- | --- |

(104)

Ratele preferențiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de bază ale RBI, menționate la considerentul 100, pot diminua costurile aferente dobânzilor pentru un exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază cu privire la astfel de exportatori. Finanțarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanțarea internă. De fapt, aceasta este considerată în general mai riscantă, iar valoarea garanției cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanțării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferențele între ratele diferitelor bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime de împrumutare pentru fiecare bancă comercială, în mod individual. În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienților care obțin finanțarea exporturilor o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele de export în valută.

| (105) | Deși creditele preferențiale din acest sistem sunt acordate de către bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare din partea unui guvern în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulament. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici ASMC nu prevede o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către guvernul Indiei, pentru a constitui o subvenție, însă doar guvernul trebuie să îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și este, prin urmare, inclus în definiția „guvernului” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de guvernul Indiei. RBI conduce organisme private în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circularele de bază ale RBI și obligațiile impuse de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să își exercite funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz, să ofere împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de guvern, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal guvernele, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt disponibile numai în cazul finanțării tranzacțiilor de export și, prin urmare, subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(105)

Deși creditele preferențiale din acest sistem sunt acordate de către bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuții financiare din partea unui guvern în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulament. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici ASMC nu prevede o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către guvernul Indiei, pentru a constitui o subvenție, însă doar guvernul trebuie să îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și este, prin urmare, inclus în definiția „guvernului” menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de guvernul Indiei. RBI conduce organisme private în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circularele de bază ale RBI și obligațiile impuse de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să își exercite funcțiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz, să ofere împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de guvern, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal guvernele, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt disponibile numai în cazul finanțării tranzacțiilor de export și, prin urmare, subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (106) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în timpul PAR și suma care ar fi fost de achitat pentru creditele comerciale normale folosite de către producătorii-exportatori cooperanți. Această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în timpul PAR, ca numitor corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(106)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în timpul PAR și suma care ar fi fost de achitat pentru creditele comerciale normale folosite de către producătorii-exportatori cooperanți. Această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în timpul PAR, ca numitor corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (107) | Trei producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 0,3 % până la 0,4 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR. |
| --- | --- |

(107)

Trei producători-exportatori care au cooperat au obținut beneficii de la 0,3 % până la 0,4 % în cadrul acestui sistem în timpul PAR.

8.   Sistemul de stimulente („Package scheme of incentives – PSI”)

(a)   Temeiul juridic

| (108) | În anchetele anterioare cu privire la foliile din PET, inclusiv în cadrul anchetei de reexaminare care a dus la instituirea prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 a taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent, mai multe sisteme de stat indiene, care au acordat stimulente unor societăți locale, au fost examinate. Sistemele de stat se înscriu în cadrul „sistemului de stimulente” (PSI), în măsura în care pot fi folosite diferite tipuri de stimulente. În urma anchetei s-a stabilit că dreptul la beneficii al unei societăți în cadrul sistemului este prevăzut în „Certificatul de eligibilitate”. Ancheta a arătat că doi dintre producătorii cooperanți au fost scutiți de impozitul pe tranzacții (impozitul pe vânzări) în cadrul PSI în timpul PAR, în conformitate cu secțiunea 4A din Legea privind impozitul pe tranzacții a statului Uttar Pradesh. Această dispoziție fiscală permite scutirea unei societăți care practică vânzarea pe piața internă de plata impozitului pe cifra de afaceri (atât impozitul local pe vânzări, cât și impozitul central pe vânzări). |
| --- | --- |

(108)

În anchetele anterioare cu privire la foliile din PET, inclusiv în cadrul anchetei de reexaminare care a dus la instituirea prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 a taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent, mai multe sisteme de stat indiene, care au acordat stimulente unor societăți locale, au fost examinate. Sistemele de stat se înscriu în cadrul „sistemului de stimulente” (PSI), în măsura în care pot fi folosite diferite tipuri de stimulente. În urma anchetei s-a stabilit că dreptul la beneficii al unei societăți în cadrul sistemului este prevăzut în „Certificatul de eligibilitate”. Ancheta a arătat că doi dintre producătorii cooperanți au fost scutiți de impozitul pe tranzacții (impozitul pe vânzări) în cadrul PSI în timpul PAR, în conformitate cu secțiunea 4A din Legea privind impozitul pe tranzacții a statului Uttar Pradesh. Această dispoziție fiscală permite scutirea unei societăți care practică vânzarea pe piața internă de plata impozitului pe cifra de afaceri (atât impozitul local pe vânzări, cât și impozitul central pe vânzări).

(b)   Eligibilitatea

| (109) | Pentru a fi eligibile, societățile trebuie să investească, ca regulă generală, în regiunile mai puțin dezvoltate ale unui stat prin crearea unei noi unități industriale sau prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea stimulentelor este clasificarea zonei în care este sau va fi situată întreprinderea, precum și importanța investiției. |
| --- | --- |

(109)

Pentru a fi eligibile, societățile trebuie să investească, ca regulă generală, în regiunile mai puțin dezvoltate ale unui stat prin crearea unei noi unități industriale sau prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea stimulentelor este clasificarea zonei în care este sau va fi situată întreprinderea, precum și importanța investiției.

(c)   Aplicarea practică

| (110) | În temeiul sistemelor de scutire de impozitul pe vânzări, unitățile desemnate nu au fost obligate să perceapă impozit pe vânzări în cazul tranzacțiilor de vânzare. De asemenea, unitățile desemnate au fost scutite de la plata impozitului pe vânzări la achiziționarea de produse de la furnizori care pot beneficia de sisteme. În timp ce se consideră că scutirea privind tranzacțiile de vânzare nu conferă niciun avantaj unităților de vânzare desemnate, scutirea privind tranzacțiile de achiziționare conferă, totuși, un avantaj unităților de achiziționare desemnate. |
| --- | --- |

(110)

În temeiul sistemelor de scutire de impozitul pe vânzări, unitățile desemnate nu au fost obligate să perceapă impozit pe vânzări în cazul tranzacțiilor de vânzare. De asemenea, unitățile desemnate au fost scutite de la plata impozitului pe vânzări la achiziționarea de produse de la furnizori care pot beneficia de sisteme. În timp ce se consideră că scutirea privind tranzacțiile de vânzare nu conferă niciun avantaj unităților de vânzare desemnate, scutirea privind tranzacțiile de achiziționare conferă, totuși, un avantaj unităților de achiziționare desemnate.

(d)   Comentariile formulate în urma comunicării informațiilor

| (111) | În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator a remarcat că, la calculul beneficiului obținut în cadrul acestui sistem, s-a luat în considerare faptul că furnizorii unei materii prime principale utilizate în producția produsului în cauză au beneficiat de scutirea de impozitul pe vânzări. În orice caz, facturile de vânzări au demonstrat că, într-adevăr, furnizorii respectivi au aplicat impozitul pe vânzările lor societății în cauză. În consecință, deoarece impozitul pe vânzări a fost achitat de către societate, producătorul-exportator nu a beneficiat la achiziționare de niciun avantaj care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, iar valoarea subvenției a fost revizuită în consecință. |
| --- | --- |

(111)

În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator a remarcat că, la calculul beneficiului obținut în cadrul acestui sistem, s-a luat în considerare faptul că furnizorii unei materii prime principale utilizate în producția produsului în cauză au beneficiat de scutirea de impozitul pe vânzări. În orice caz, facturile de vânzări au demonstrat că, într-adevăr, furnizorii respectivi au aplicat impozitul pe vânzările lor societății în cauză. În consecință, deoarece impozitul pe vânzări a fost achitat de către societate, producătorul-exportator nu a beneficiat la achiziționare de niciun avantaj care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, iar valoarea subvenției a fost revizuită în consecință.

(e)   Concluzii

| (112) | Sistemul PSI acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scutirea de la plata impozitului pe vânzări la achiziționare reprezintă o contribuție financiară, deoarece această concesie scade venitul guvernului care ar fi datorat în alte condiții. În plus, această scutire conferă un avantaj societăților, îmbunătățindu-le lichiditățile. |
| --- | --- |

(112)

Sistemul PSI acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scutirea de la plata impozitului pe vânzări la achiziționare reprezintă o contribuție financiară, deoarece această concesie scade venitul guvernului care ar fi datorat în alte condiții. În plus, această scutire conferă un avantaj societăților, îmbunătățindu-le lichiditățile.

| (113) | Acest sistem este destinat numai societăților care au investit în anumite regiuni geografice aflate sub jurisdicția unui stat din India. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de subsistem. Nivelul beneficiului diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) și articolul 3 alineatul (3) din regulamentul de bază, și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(113)

Acest sistem este destinat numai societăților care au investit în anumite regiuni geografice aflate sub jurisdicția unui stat din India. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de subsistem. Nivelul beneficiului diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) și articolul 3 alineatul (3) din regulamentul de bază, și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (114) | În ceea ce privește scutirea de impozitul pe vânzări, valoarea subvenției a fost calculată în funcție de valoarea impozitului pe vânzări datorată în condiții normale în timpul PAR, dar care a rămas neachitată. |
| --- | --- |

(114)

În ceea ce privește scutirea de impozitul pe vânzări, valoarea subvenției a fost calculată în funcție de valoarea impozitului pe vânzări datorată în condiții normale în timpul PAR, dar care a rămas neachitată.

| (115) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor (numărător) s-a repartizat pe cifra de afaceri totală la export și la vânzarea pe piața internă, realizate în timpul PAR, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este subordonată exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(115)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor (numărător) s-a repartizat pe cifra de afaceri totală la export și la vânzarea pe piața internă, realizate în timpul PAR, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este subordonată exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (116) | Cei doi producători-exportatori cooperanți au obținut subvenții în cadrul acestui sistem în timpul PAR de 0,3 % și, respectiv, 1,4 %. |
| --- | --- |

(116)

Cei doi producători-exportatori cooperanți au obținut subvenții în cadrul acestui sistem în timpul PAR de 0,3 % și, respectiv, 1,4 %.

9.   Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

| (117) | Se reamintește că, în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 și în modificările ulterioare menționate la considerentele 2, 3 și 4 de mai sus, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, s-a înscris între 12 % și 19,1 % în cazul producătorilor-exportatori în cauză care au cooperat la prezenta reexaminare intermediară parțială. |
| --- | --- |

(117)

Se reamintește că, în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 și în modificările ulterioare menționate la considerentele 2, 3 și 4 de mai sus, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, s-a înscris între 12 % și 19,1 % în cazul producătorilor-exportatori în cauză care au cooperat la prezenta reexaminare intermediară parțială.

| (118) | În cursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, s-a înscris între 5,4 % și 8,6 %, astfel cum indică tabelul de mai jos:












  Sistem→ | AAS (12) | DEPBS (12) | EPCGS (12) | SEZS (12) | ECS (12) | PSI | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Societate↓ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Limited | | 5,8 | 1,0 | | 0,4 | | 7,2 |
| Garware Polyester Limited | 0,5 | 3,9 | 1,0 | | Neglijabilă | | 5,4 |
| Polyplex Corporation Limited | 1,7 | 3,2 | 1,9 | | 0,4 | 1,4 | 8,6 |
| SRF Limited | | | | 5,4 | | | 5,4 |
| Uflex Limited | 2,1 | 2,7 | 1,0 | | 0,3 | 0,3 | 6,4 |

(118)

În cursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, s-a înscris între 5,4 % și 8,6 %, astfel cum indică tabelul de mai jos:

Sistem→

AAS (12)

DEPBS (12)

EPCGS (12)

SEZS (12)

ECS (12)

PSI

Total

Societate↓

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Limited

5,8

1,0

0,4

7,2

Garware Polyester Limited

0,5

3,9

1,0

Neglijabilă

5,4

Polyplex Corporation Limited

1,7

3,2

1,9

0,4

1,4

8,6

SRF Limited

5,4

5,4

Uflex Limited

2,1

2,7

1,0

0,3

0,3

6,4

10.   Măsurile compensatorii

| (119) | În conformitate cu prevederile articolului 19 din regulamentul de bază și cu motivele prezentei reexaminări intermediare parțiale enumerate la punctul 3 din avizul de inițiere, se stabilește că nivelul de subvenționare aferent producătorilor-exportatori în cauză a scăzut și, prin urmare, nivelurile taxei compensatorii impuse acestor producători-exportatori prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 trebuie modificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(119)

În conformitate cu prevederile articolului 19 din regulamentul de bază și cu motivele prezentei reexaminări intermediare parțiale enumerate la punctul 3 din avizul de inițiere, se stabilește că nivelul de subvenționare aferent producătorilor-exportatori în cauză a scăzut și, prin urmare, nivelurile taxei compensatorii impuse acestor producători-exportatori prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 trebuie modificate în mod corespunzător.

| (120) | Nivelurile taxei compensatorii modificate ar trebui stabilite ținându-se cont de noile niveluri de subvenționare constatate în cursul prezentei reexaminări intermediare, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare. |
| --- | --- |

(120)

Nivelurile taxei compensatorii modificate ar trebui stabilite ținându-se cont de noile niveluri de subvenționare constatate în cursul prezentei reexaminări intermediare, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare.

| (121) | În ceea ce privește toate celelalte societăți care nu au fost vizate de prezenta reexaminare intermediară parțială, se observă faptul că modalitățile efective ale sistemelor anchetate și caracterul lor compensatoriu nu s-au modificat față de ancheta anterioară. Astfel, nu există niciun motiv să se recalculeze subvenția și nivelul taxei în cazul acestor societăți. În consecință, nivelul taxei aplicabil tuturor celorlalte părți, cu excepția celor cinci producători-exportatori care au cooperat la prezenta reexaminare, rămâne neschimbat. |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește toate celelalte societăți care nu au fost vizate de prezenta reexaminare intermediară parțială, se observă faptul că modalitățile efective ale sistemelor anchetate și caracterul lor compensatoriu nu s-au modificat față de ancheta anterioară. Astfel, nu există niciun motiv să se recalculeze subvenția și nivelul taxei în cazul acestor societăți. În consecință, nivelul taxei aplicabil tuturor celorlalte părți, cu excepția celor cinci producători-exportatori care au cooperat la prezenta reexaminare, rămâne neschimbat.

| (122) | Nivelurile individuale per societate pentru taxele compensatorii specificate în prezentul regulament reflectă situația constatată în timpul reexaminării intermediare parțiale. Astfel, acestea se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile asociate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(122)

Nivelurile individuale per societate pentru taxele compensatorii specificate în prezentul regulament reflectă situația constatată în timpul reexaminării intermediare parțiale. Astfel, acestea se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile asociate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

| (123) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată Comisiei (13) de îndată și ar trebui să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma respectivei schimbări de denumire sau a schimbării respective în ceea ce privește entitățile de producție și de vânzare. În cazul în care acest lucru este necesar și după consultarea comitetului consultativ, regulamentul se va modifica în consecință, printr-o actualizare a listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(123)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată Comisiei (13) de îndată și ar trebui să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma respectivei schimbări de denumire sau a schimbării respective în ceea ce privește entitățile de producție și de vânzare. În cazul în care acest lucru este necesar și după consultarea comitetului consultativ, regulamentul se va modifica în consecință, printr-o actualizare a listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

11.   Măsurile antidumping

| (124) | După cum se prevede în ultimul paragraf la punctul 3 din avizul de inițiere, modificarea nivelului taxei compensatorii va influența taxa antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, aceasta din urmă fiind ajustată în anchetele antidumping anterioare în scopul de a evita calculul dublu al efectelor avantajelor de subvenții la export (se reamintește că taxa antidumping definitivă s-a bazat pe marja de dumping, având în vedere că aceasta din urmă era mai scăzută decât nivelul de eliminare a prejudiciului). Articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 prevăd că niciun produs nu este supus, în același timp, unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii uneia și aceleiași situații care rezultă din dumping sau din subvenționarea la export. În cadrul anchetei inițiale s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare examinate, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, subvențiile respective au afectat prețurile de export ale producătorilor-exportatori indieni, ducând astfel la marje de dumping mai ridicate. Prin urmare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază, nivelurile taxei antidumping definitive au fost ajustate pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive care compensează efectul subvențiilor la export [a se vedea considerentul 59 din Regulamentul (CE) nr. 366/2006 și considerentul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1424/2006]. |
| --- | --- |

(124)

După cum se prevede în ultimul paragraf la punctul 3 din avizul de inițiere, modificarea nivelului taxei compensatorii va influența taxa antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, aceasta din urmă fiind ajustată în anchetele antidumping anterioare în scopul de a evita calculul dublu al efectelor avantajelor de subvenții la export (se reamintește că taxa antidumping definitivă s-a bazat pe marja de dumping, având în vedere că aceasta din urmă era mai scăzută decât nivelul de eliminare a prejudiciului). Articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 prevăd că niciun produs nu este supus, în același timp, unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii uneia și aceleiași situații care rezultă din dumping sau din subvenționarea la export. În cadrul anchetei inițiale s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare examinate, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, subvențiile respective au afectat prețurile de export ale producătorilor-exportatori indieni, ducând astfel la marje de dumping mai ridicate. Prin urmare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază, nivelurile taxei antidumping definitive au fost ajustate pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive care compensează efectul subvențiilor la export [a se vedea considerentul 59 din Regulamentul (CE) nr. 366/2006 și considerentul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1424/2006].

| (125) | Prin urmare, nivelurile taxei antidumping definitive aplicate producătorilor-exportatori în cauză trebuie în prezent ajustate pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în timpul PAR în cadrul anchetei antisubvenție actuale, pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export. |
| --- | --- |

(125)

Prin urmare, nivelurile taxei antidumping definitive aplicate producătorilor-exportatori în cauză trebuie în prezent ajustate pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în timpul PAR în cadrul anchetei antisubvenție actuale, pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export.

| (126) | Marjele de dumping stabilite anterior pentru Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited și Uflex Limited (cunoscută la momentul respectiv sub numele de Flex Industries Limited) (14) au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (a se vedea considerentul 50) și fixate pentru cele patru societăți în cauză la 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % și, respectiv, 3,2 %. Nivelul marjei de dumping pentru SRF Limited stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 a fost de 15,5 %. |
| --- | --- |

(126)

Marjele de dumping stabilite anterior pentru Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited și Uflex Limited (cunoscută la momentul respectiv sub numele de Flex Industries Limited) (14) au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (a se vedea considerentul 50) și fixate pentru cele patru societăți în cauză la 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % și, respectiv, 3,2 %. Nivelul marjei de dumping pentru SRF Limited stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 a fost de 15,5 %.

| (127) | Prin urmare, avându-se în vedere avantajele subvențiilor la export în timpul PAR și nivelul marjei de dumping definit anterior, marjele și nivelurile taxei aplicabile societăților în cauză ar trebui calculate astfel cum se indică în tabelul următor:











  Societatea | Marja de subvenție la export | Marja totală de subvenție | Marja de dumping constatată anterior | Taxa compensatorie | Taxa antidumping | Nivelul total al taxei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited | 7,2 % | 7,2 % | 29,3 % | 7,2 % | 22,1 % | 29,3 % |
| Garware Polyester Limited | 5,4 % | 5,4 % | 20,1 % | 5,4 % | 14,7 % | 20,1 % |
| Polyplex Corporation Limited | 7,2 % | 8,6 % | 3,7 % | 8,6 % | 0,0 % | 8,6 % |
| SRF Limited | 5,4 % | 5,4 % | 15,5 % | 5,4 % | 10,1 % | 15,5 % |
| Uflex Limited | 6,1 % | 6,4 % | 3,2 % | 6,4 % | 0,0 % | 6,4 % |

(127)

Prin urmare, avându-se în vedere avantajele subvențiilor la export în timpul PAR și nivelul marjei de dumping definit anterior, marjele și nivelurile taxei aplicabile societăților în cauză ar trebui calculate astfel cum se indică în tabelul următor:

Societatea

Marja de subvenție la export

Marja totală de subvenție

Marja de dumping constatată anterior

Taxa compensatorie

Taxa antidumping

Nivelul total al taxei

Ester Industries Limited

7,2 %

7,2 %

29,3 %

7,2 %

22,1 %

29,3 %

Garware Polyester Limited

5,4 %

5,4 %

20,1 %

5,4 %

14,7 %

20,1 %

Polyplex Corporation Limited

7,2 %

8,6 %

3,7 %

8,6 %

0,0 %

8,6 %

SRF Limited

5,4 %

5,4 %

15,5 %

5,4 %

10,1 %

15,5 %

Uflex Limited

6,1 %

6,4 %

3,2 %

6,4 %

0,0 %

6,4 %

| (128) | Pentru a lua în considerare nivelul taxei antidumping revizuit în cazul celor cinci producători-exportatori în cauză, Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(128)

Pentru a lua în considerare nivelul taxei antidumping revizuit în cazul celor cinci producători-exportatori în cauză, Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelul taxei compensatorii definitive care se aplică la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile menționate în continuare este după cum urmează:

| Societatea | Taxa definitivă (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Toate celelalte societăți | 19,1 | A999” |

Societatea

Taxa definitivă (%)

Codul adițional TARIC

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Toate celelalte societăți

19,1

A999”

Articolul 2

Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelul taxei antidumping definitive care se aplică la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile menționate în continuare este după cum urmează:

| Societatea | Taxa definitivă (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 22,1 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,7 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India | 10,1 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| Toate celelalte societăți | 17,3 | A999” |

Societatea

Taxa definitivă (%)

Codul adițional TARIC

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

22,1

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,7

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

10,1

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

Toate celelalte societăți

17,3

A999”

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 316, 10.12.1999, p. 1.

2

(3)  JO L 68, 8.3.2006, p. 15.

3

(4)  JO L 236, 31.8.2006, p. 1.

4

(5)  JO L 255, 29.9.2007, p. 1.

5

(6)  JO L 227, 23.8.2001, p. 1.

6

(7)  JO L 68, 8.3.2006, p. 6.

7

(8)  JO L 270, 29.9.2006, p. 1.

8

(9)  JO L 288, 6.11.2007, p. 1.

9

(10)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

10

(11)  JO C 240, 12.10.2007, p. 6.

11

(12)  Subvențiile marcate cu asterisc sunt subvenții la export.

12

(13)  Comisia Europeană – Direcția Generală Comerț – Direcția B – N105, 04/90. – Rue de la Loi/Wetstraat 200- B-1049 Brussels.

13

(14)  JO L 68, 8.3.2006, p. 6.

14

---

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/18

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 16/2009 AL COMISIEI

din 9 ianuarie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 10 ianuarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 58,7 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 88,6 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| CL | 44,1 |
| EG | 52,5 |
| IL | 54,2 |
| MA | 55,0 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,4 |
| IL | 69,6 |
| TR | 82,2 |
| ZZ | 67,1 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 58,4 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 35,0 |
| US | 116,4 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| US | 119,1 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

58,7

TR

104,0

ZZ

81,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

88,6

TR

147,0

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

87,0

TR

158,3

ZZ

122,7

0805 10 20

BR

44,6

CL

44,1

EG

52,5

IL

54,2

MA

55,0

TR

78,3

ZA

44,1

ZZ

53,3

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,4

IL

69,6

TR

82,2

ZZ

67,1

0805 50 10

EG

47,1

MA

58,4

TR

65,3

ZZ

56,9

0808 10 80

CN

83,6

MK

35,0

US

116,4

ZZ

78,3

0808 20 50

CN

68,2

US

119,1

ZZ

93,7

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/20

---

DIRECTIVA 2008/128/CE A COMISIEI

din 22 decembrie 2008

de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare

(versiune codificată)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii alimentari autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare destinate consumului uman (1), în special articolul 3 alineatul (3) litera (a),

întrucât:

| (1) | Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (2) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (3). Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice directiva menționată. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (2) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (3). Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice directiva menționată.

| (2) | Trebuie stabilite criterii de puritate pentru toți coloranții menționați de Directiva 94/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (4). |
| --- | --- |

(2)

Trebuie stabilite criterii de puritate pentru toți coloranții menționați de Directiva 94/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (4).

| (3) | Este necesar să se țină seama de specificațiile și tehnicile analitice pentru coloranții stabilite de Codex Alimentarius elaborat de Comitetul mixt de experți FAO/WHO privind aditivii alimentari (CMEAA). |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se țină seama de specificațiile și tehnicile analitice pentru coloranții stabilite de Codex Alimentarius elaborat de Comitetul mixt de experți FAO/WHO privind aditivii alimentari (CMEAA).

| (4) | Aditivii alimentari preparați prin metode de producție sau materiale inițiale foarte diferite de cele evaluate de Comitetul științific pentru alimentație umană sau de cele menționate de prezenta directivă ar trebui supuși spre evaluare a siguranței de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentelor cu accent pe criteriul de puritate. |
| --- | --- |

(4)

Aditivii alimentari preparați prin metode de producție sau materiale inițiale foarte diferite de cele evaluate de Comitetul științific pentru alimentație umană sau de cele menționate de prezenta directivă ar trebui supuși spre evaluare a siguranței de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentelor cu accent pe criteriul de puritate.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

| (6) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în anexa II, partea B, |
| --- | --- |

(6)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în anexa II, partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Criteriile de puritate menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 89/107/CEE pentru coloranții menționați de Directiva 94/36/CE sunt stabilite în anexa I.

Articolul 2

Directiva 95/45/CE, astfel cum a fost modificată prin directivele prevăzute în anexa II, partea A, se abrogă, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre cu privire la termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor prevăzute în anexa II, partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2008.

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  JO L 40, 11.2.1989, p. 27.

1

(2)  JO L 226, 22.9.1995, p. 1.

2

(3)  A se vedea anexa II, partea A.

3

(4)  JO L 237, 10.9.1994, p. 13.

4

---

ANEXA I

A.   SPECIFICAȚII GENERALE PENTRU LACURILE DE ALUMINIU ALE COLORANȚILOR

| Definiție: | Lacurile de aluminiu sunt preparate prin reacția coloranților care îndeplinesc criteriile de puritate stabilite în monografia de specificații corespunzătoare, cu alumina în mediu apos. Alumina este, în general, materialul neuscat, proaspăt preparat, obținut prin reacția sulfatului sau clorurii de aluminiu cu carbonatul de sodiu sau calciu, sau cu bicarbonatul sau amoniacul. După formarea lacului, produsul este filtrat, spălat cu apă și uscat. În produsul finit poate fi prezentă și alumina care nu a reacționat. |
| --- | --- |
| Substanțe insolubile în HCl | Nu mai mult de 0,5 % |
| Substanțe extractibile în eter | Nu mai mult de 0,2 % (în mediu neutru)
  Se aplică criterii de puritate specifice pentru coloranții corespunzători. |

Definiție:

Lacurile de aluminiu sunt preparate prin reacția coloranților care îndeplinesc criteriile de puritate stabilite în monografia de specificații corespunzătoare, cu alumina în mediu apos. Alumina este, în general, materialul neuscat, proaspăt preparat, obținut prin reacția sulfatului sau clorurii de aluminiu cu carbonatul de sodiu sau calciu, sau cu bicarbonatul sau amoniacul. După formarea lacului, produsul este filtrat, spălat cu apă și uscat. În produsul finit poate fi prezentă și alumina care nu a reacționat.

Substanțe insolubile în HCl

Nu mai mult de 0,5 %

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % (în mediu neutru)

Se aplică criterii de puritate specifice pentru coloranții corespunzători.

B.   CRITERII SPECIFICE DE PURITATE

| E 100 CURCUMINA |
| --- |
| Sinonime | Galben natural CI 3, Galben de curcuma, diferoilmetan |
| Definiție | Curcumina se obține prin extracția cu solvent a curcumei, adică din rizomi măcinați din tulpină naturală de Curcuma longa L. Pentru a obține pulbere concentrată de curcumină, extrasul se purifică prin cristalizare. Produsul este compus în principal din curcumină; adică, principiul de colorare (1,7-bis (4-hidroxi-3-metoxifenil) hepta-1,6-dien-3,5-dionă) și cei doi derivați dimetoxi în proporție variabilă. Pot fi prezente cantități mici de uleiuri și rășini prezente în mod natural în curcumă.
  Numai următorii solvenți pot fi folosiți la extracție: acetat de etil, acetonă, dioxid de carbon, diclormetan, n-butanol, metanol, etanol, hexan. |
| Clasa | Dicinamoilmetan |
| Nr. indicelui de culoare | 75300 |
| Iesce | 207-280-5 |
| Denumire chimică | I | 1,7-bis(4-hidroxi-3-metoxifenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă |

E 100 CURCUMINA

Sinonime

Galben natural CI 3, Galben de curcuma, diferoilmetan

Definiție

Curcumina se obține prin extracția cu solvent a curcumei, adică din rizomi măcinați din tulpină naturală de Curcuma longa L. Pentru a obține pulbere concentrată de curcumină, extrasul se purifică prin cristalizare. Produsul este compus în principal din curcumină; adică, principiul de colorare (1,7-bis (4-hidroxi-3-metoxifenil) hepta-1,6-dien-3,5-dionă) și cei doi derivați dimetoxi în proporție variabilă. Pot fi prezente cantități mici de uleiuri și rășini prezente în mod natural în curcumă.

Numai următorii solvenți pot fi folosiți la extracție: acetat de etil, acetonă, dioxid de carbon, diclormetan, n-butanol, metanol, etanol, hexan.

Clasa

Dicinamoilmetan

Nr. indicelui de culoare

75300

Iesce

207-280-5

Denumire chimică

I

1,7-bis(4-hidroxi-3-metoxifenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă

| II | 1-(4-Hidroxifenil)-7-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă |
| --- | --- |

II

1-(4-Hidroxifenil)-7-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă

| III | 1,7-bis(4-hidroxifenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă |
| --- | --- |

III

1,7-bis(4-hidroxifenil)hepta-1,6-dien-3,5-dionă

Formulă chimică

| I | C21H20O6 |
| --- | --- |

I

C21H20O6

| II | C20H18O5 |
| --- | --- |

II

C20H18O5

| III | C19H16O4 |
| --- | --- |

III

C19H16O4

Masă moleculară

| I. | 368,39 |
| --- | --- |

I.

368,39

| II. | 338,39 |
| --- | --- |

II.

338,39

| III. | 308,39 |
| --- | --- |

III.

308,39

Compoziție

Conține nu mai puțin de 90 % substanțe de colorare totale

E1 cm
  1 %1 607 la cca. 426 nm în etanol

Descriere

Pulbere cristalină galben-portocalie

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în etanol la cca. 426 nm

| B. | Intervalul de topire |
| --- | --- |

B.

Intervalul de topire

179 °C-182 °C

Puritate

Reziduuri solvent

Acetat de etil

Acetonă

n-butanol

Metanol

Etanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 101 (i) RIBOFLAVINA

Sinonime

Lactoflavina

Clasa

Izoaloxazină

Iesce

201-507-1

Denumire chimică

7,8-dimetil-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahidroxipentil)benzo(g)pteridină-2,4(3H,10H)-dionă

7,8-dimetil-10-(1′-D-ribitil)izoaloxazină

Formulă chimică

C17H20N4O6

Masă moleculară

376,37

Compoziție

Conține nu mai puțin de 98 % raportat la substanța anhidră

E1 cm
  1 % 328 la cca. 444 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere cristalină de culoare galbenă spre galben-portocaliu, cu miros ușor

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Raportul A375/A267 este între 0,31 și 0,33

Raportul A444/A267 este între 0,36 și 0,39

în soluție apoasă

Maxim în apă la cca. 444 nm

| B. | Rotație specifică |
| --- | --- |

B.

Rotație specifică

[α]D20 între –115oși –140o în soluție de hidroxid de sodiu 0,05 N

Puritate

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 1,5 % după uscare la 105 °C timp de 4 ore

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,1 %

Amine aromatice primare

Nu mai mult de 100 mg/kg (calculate ca anilină)

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 101 (ii) RIBOFLAVINĂ-5′-FOSFAT

Sinonime

Riboflavină-5′-fosfat de sodiu

Definiție

Aceste specificații se aplică riboflavinei-5′-fosfat împreună cu cantități mici de riboflavină liberă și difosfat de riboflavină.

Clasa

Izoaloxazină

Iesce

204-988-6

Denumire chimică

Fosfat monosodic de

(2R,3R,4S)-5-(3′)10′-dihidro-7′,8′-dimetil-2′,4′-dioxo-10′-benzo|γ|pteridinil)-2,3,4-trihidroxipentil fosfat;

sare monosodică de ester 5′-monofosfat de riboflavină

Formulă chimică

| Pentru forma dihidrată | : | C17H20N4NaO9P.2H2O |
| --- | --- | --- |
| Pentru forma anhidră | : | C17H20N4NaO9P |

Pentru forma dihidrată

:

C17H20N4NaO9P.2H2O

Pentru forma anhidră

:

C17H20N4NaO9P

Masă moleculară

541,36

Compoziție

Conține nu mai puțin de 95 % substanțe colorante totale calculate ca C17H20N4NaO9P.2H2O

E1 cm
  1 % 250 la cca. 375 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere cristalină higroscopică de culoare galbenă spre portocaliu, cu miros ușor și gust amar

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Raportul A375/A267 este între 0,30 și 0,34

Raportul A444/A267 este între 0,35 și 0,40

în soluție apoasă

Maxim în apă la cca. 444 nm

| B. | Rotație specifică |
| --- | --- |

B.

Rotație specifică

[α]D20 între + 38o și + 42o într-o soluție de HCl 5 molar

Puritate

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 8 % (100 °C, 5 ore în vid pe P2O5) pentru forma dihidrată

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 25 %

Fosfat anorganic

Nu mai mult de 1,0 % (calculat ca PO4 raportat la substanța anhidră)

Substanțe colorante auxiliare

| Riboflavină (liberă) | : | nu mai mult de 6 % |
| --- | --- | --- |
| Difosfat de riboflavină | : | nu mai mult de 6 % |

Riboflavină (liberă)

:

nu mai mult de 6 %

Difosfat de riboflavină

:

nu mai mult de 6 %

Amine aromatice primare

Nu mai mult de 70 mg/kg (calculate ca anilină)

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 102 TARTRAZINĂ

Sinonime

Colorant alimentar galben CI 4

Definiție

Tartrazina conține în principal carboxilat trisodic 5-hidroxi-1-(4-fenilsulfonat)-4-(4-sulfonatofenilazo)-H-pirazol-3-și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Tartrazina este descrisă ca o sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

19140

Iesce

217-699-5

Denumire chimică

Carboxilat trisodic-5-hidroxi-1-(4-sulfonatofenil)-4-(4-sulfonatofenilazo)-H-pirazol-3-

Formulă chimică

C16H9N4Na3O9S2

Masă moleculară

534,37

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 530 la cca. 426 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere portocalie aurie sau granule

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la cca. 426 nm

| B. | Soluție apoasă galbenă |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă galbenă

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 1,2 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-hidrazinobenzen sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-hidrazinobenzen sulfonic

| | acid 4-aminobenzen-1-sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-aminobenzen-1-sulfonic

| | acid 5-oxo-1-(4-sulfofenil)-2-pirazolin-3-carboxilic |
| --- | --- |

acid 5-oxo-1-(4-sulfofenil)-2-pirazolin-3-carboxilic

| | acid diazoamino-4,4′-di(benzensulfonic) |
| --- | --- |

acid diazoamino-4,4′-di(benzensulfonic)

| | acid tetrahidroxisuccinic |
| --- | --- |

acid tetrahidroxisuccinic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în condiții neutre

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 104 GALBEN DE CHINOLINĂ

Sinonime

Colorant alimentar galben CI 13

Definiție

Galbenul de chinolină se prepară prin sulfonarea 2-(2-quinolil) indan-1,3-dionei. Galbenul de chinolină constă în principal din sărurile de sodiu ale unui amestec de derivați disulfonați (în principal), monosulfonați și trisulfonați ai compusului de mai sus și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Galbenul de chinolină este descris ca o sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Chinoftalone

Nr. indicelui de culoare

47005

Iesce

305-897-5

Denumire chimică

Săruri de sodiu secundar ale disulfonaților de 2-(2-chinolil) indan-1,3-dionă (component principal)

Formulă chimică

C18H9N Na2O8S2 (component principal)

Masă moleculară

477,38 (component principal)

Compoziție

Conține nu mai puțin de 70 % substanțe colorante calculate ca sare de sodiu

Galbenul de chinolină trebuie să aibă următoarea compoziție:

Din totalul materiilor colorante prezente:

| — | nu mai puțin de 80 % trebuie să fie disulfonat disodic 2-(2 chinolil) indan-1,3-dionă- |
| --- | --- |

—

nu mai puțin de 80 % trebuie să fie disulfonat disodic 2-(2 chinolil) indan-1,3-dionă-

| — | nu mai mult de 15 % trebuie să fie monosulfonat de sodiu 2-(2-chinolil) indan-1,3-dionă |
| --- | --- |

—

nu mai mult de 15 % trebuie să fie monosulfonat de sodiu 2-(2-chinolil) indan-1,3-dionă

| — | nu mai mult de 7 % trebuie să fie trisulfonat trisodic 2-(2-chinolil) indan-1,3-dionă |
| --- | --- |

—

nu mai mult de 7 % trebuie să fie trisulfonat trisodic 2-(2-chinolil) indan-1,3-dionă

E1 cm % 865 (component principal) la cca. 411 nm în soluție apoasă de acid acetic

Descriere

Pulbere sau granule galbene

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în soluție apoasă de acid acetic cu pH 5 la cca. 411 nm

| B. | Soluție apoasă galbenă |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă galbenă

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 4,0 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | 2-metilchinolină |
| --- | --- |

2-metilchinolină

| | acid 2-metilchinolin sulfonic |
| --- | --- |

acid 2-metilchinolin sulfonic

| | acid ftalic |
| --- | --- |

acid ftalic

| | 2,6-dimetil chinolină |
| --- | --- |

2,6-dimetil chinolină

| | acid 2,6-dimetil chinolin sulfonic |
| --- | --- |

acid 2,6-dimetil chinolin sulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

2-(2-chinolil)indan-1,3-dionă

Nu mai mult de 4 mg/kg

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în mediu neutru

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 110 SUNSET YELLOW FCF

Sinonime

Colorant alimentar galben CI 3, galben-portocaliu S

Definiție

Sunset yellow FCF conține în principal 2-hidroxi-1-(4-sulfonatofenilază) naftalin-6-sulfonat disodic și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Sunset yellow FCF este descris ca o sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

15985

Iesce

220-491-7

Denumire chimică

2-hidroxi-1-(4-sulfonatofenilază) naftalin-6-sulfonat disodic

Formulă chimică

C16H10N2Na2O7S2

Masă moleculară

452,37

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante în total calculate ca sare de sodiu

E1 cm1 %555 la cca 485 nm în soluție apoasă de pH 7

Descriere

Pulbere sau granule de culoare roșu-portocaliu

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 485 nm cu pH 7

| B. | Soluție apoasă galbenă |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă galbenă

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 5,0 %

1-(fenilază)-2-naftalenol (Sudan I)

Nu mai mult de 0,5 mg/kg

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-aminobenzen-1 sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-aminobenzen-1 sulfonic

| | acid 3-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic |
| --- | --- |

acid 3-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic

| | acid 6-hidroxinaftalin-2-sulfonic |
| --- | --- |

acid 6-hidroxinaftalin-2-sulfonic

| | acid 7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic |
| --- | --- |

acid 7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic

| | acid diazoamino-4,4′(benzen sulfonic) |
| --- | --- |

acid diazoamino-4,4′(benzen sulfonic)

| | acid (6,6′-oxidi)naftalen-2-sulfonic |
| --- | --- |

acid (6,6′-oxidi)naftalen-2-sulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculată ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în mediu neutru

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

E 120 COȘENILĂ, ACID CARMINIC, CARMINE

Definiție

Carminele și acidul carminic se obțin din extractele apoase, alcoolice apoase sau alcoolice din Coșenilă, conținută de carapacea uscată a insectelor femele Dactylopius coccus Costa.

Principiul de colorare este acidul carminic.

Se pot forma lacuri de aluminiu din acid carminic (carmine) în care sunt prezenți aluminiu și acid carminic în raportul molar de 1:2.

În produsele comerciale, principiul de colorare este prezent în asociație cu cationi de amoniu, calciu sau sodiu, separat sau în combinație și acești cationi pot, de asemenea, să fie prezenți în exces.

Produsele comerciale pot conține de asemenea substanțe proteice provenind din insectele de origine și pot, de asemenea, să conțină carminați liberi sau reziduuri mici de cationi de aluminiu.

Clasa

Antrachinonă

Nr. indicelui de culoare

75470

Iesce

Coșenila: 215-680-6; acid carminic: 215-023-3; carmine: 215-724-4

Denumire chimică

acid carboxilic de 7-β-D-glucopiranosil-3,5,6,8-tetrahidroxi-1-metil-9,10-dioxoantracen-2-(acid carminic); carmina este chelatul de aluminiu hidratat al acestui acid

Formulă chimică

C22H20O13 (acid carminic)

Masă moleculară

492,39 (acid carminic)

Compoziție

Conține nu mai puțin de 2 % acid carminic în extrasele care conțin acid carminic; nu mai puțin de 50 % acid carminic în chelați

Descriere

Solid friabil sau pulbere de culoare roșie spre roșu închis,. Extractul de Coșenilă este în general un lichid roșu închis, dar care poate fi și uscat pentru obținerea unei pulberi.

Identificare

Spectrometrie

Maxim în soluție apoasă amoniacală la cca. 518 nm

Maxim în soluție diluată de acid clorhidric la 494 nm pentru acid carminic

Puritate

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 122 AZORUBINA, CARMOIZINA

Sinonime

Colorant alimentar roșu CI 3

Definiție

Azorubina este alcătuită în principal din sulfonat disodic de 4-hidroxi-3-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalină-1-și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Azorubina este descrisă sub formăde sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

14720

Iesce

222-657-4

Denumire chimică

4-hidroxi-3-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalin-1 sulfonat disodic

Formulă chimică

C20H12N2Na2O7S2

Masă moleculară

502,44

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 510 la 516 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule de culoare roșu spre castaniu

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 516 nm

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Substanță insolubilă în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 2 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-aminoftalen-1-sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-aminoftalen-1-sulfonic

| | acid 4-hidroxinaftalin-1-sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-hidroxinaftalin-1-sulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în mediuneutru

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

EE 123 AMARANT

Sinonime

Colorant alimentar roșu CI 9

Definiție

Amarantul este alcătuit în principal din disulfonat trisodic de 2-hidroxi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalină-3,6-și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Amarantul este descris sub formă de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

16185

Iesce

213-022-2

Denumire chimică

Trisodiu 2-hidroxi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalină-3,6-disulfonat

Formulă chimică

C20H11N2Na3O10S3

Masă moleculară

604,48

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 440 la 520 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule roșiatic-maroniu

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 520 nm

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 3 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-aminonaftalen-1-sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-aminonaftalen-1-sulfonic

| | acid 3-hidroxinaftalin-2,7 disulfonic |
| --- | --- |

acid 3-hidroxinaftalin-2,7 disulfonic

| | acid -6-hidroxinaftalin-2-sulfonic |
| --- | --- |

acid -6-hidroxinaftalin-2-sulfonic

| | acid -7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic |
| --- | --- |

acid -7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic

| | acid -7-hidroxinaftalin-1,3,6-trisulfonic |
| --- | --- |

acid -7-hidroxinaftalin-1,3,6-trisulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în condiții neutre

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 124 PONCEAU 4R, COȘENILĂ ROȘIE A

Sinonime

Colorant alimentar roșu CI 7, coccină nouă

Definiție

Ponceau 4R este alcătuit în principal din disulfonat trisodic de 2-hidroxi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalină-6,8-și din materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Ponceau 4R este descrisă sub forma de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

16255

Iesce

220-036-2

Denumire chimică

Trisodiu 2-hidroxi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalin-6,8-disulfonat

Formulă chimică

C20H11N2Na3O10S3

Masă moleculară

604,48

Compoziție

Conține nu mai puțin de 80 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 430 la 505 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule de culoare roșiatică

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 505 nm

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 1 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-aminonaftalen-1-sulfonic |
| --- | --- |

acid 4-aminonaftalen-1-sulfonic

| | acid 7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic |
| --- | --- |

acid 7-hidroxinaftalin-1,3-disulfonic

| | acid disulfonic 3-hidroxinaftalin-2,7- |
| --- | --- |

acid disulfonic 3-hidroxinaftalin-2,7-

| | acid 6-hidroxinaftalin-2-sulfonic |
| --- | --- |

acid 6-hidroxinaftalin-2-sulfonic

| | acid 7-hidroxinaftalin-1,3,6-trisulfonic |
| --- | --- |

acid 7-hidroxinaftalin-1,3,6-trisulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în mediu neutru

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 127 ERITROZINĂ

Sinonime

Colorant alimentar roșu CI 14

Definiție

Eritrozina este alcătuită în principal din benzoat monohidrat de disodiu 2-(2,4,5,7-tetraiodo-3-oxido-6-oxoxanten-9-il) și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Eritrozina este descrisă sub forma de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Xantene

Nr. indicelui de culoare

45430

Iesce

240-474-8

Denumire chimică

Sare disodică a 2-(2,4,5,7-tetraiodo-3-oxido-6-oxoxanten-9-il) benzoat monohidratului

Formulă chimică

C20H6I4Na2O5.H2O

Masă moleculară

897,88

Compoziție

Conține nu mai puțin de 87 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu anhidră

E1 cm
  1 %1 100 la cca. 526 nm în soluție apoasă pH 7

Descriere

Pulbere sau granule roșii

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 526 nm la pH 7

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Ioduri anorganice calculate ca iodură de sodiu

Nu mai mult de 0,1 %

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare (cu excepția fluoresceinei)

Nu mai mult de 4 %

Fluoresceina

Nu mai mult de 20 mg/kg

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

Tri-iodoresorcinol

Nu mai mult de 0,2 %

Acid 2-(2,4-dihidroxi-3,5-diodobenzoil) benzoic

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe extractibile în eter

Pentru o soluție cu pH 7 -8, nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

Lacuri de aluminiu

Nu se aplică metoda substanței insolubile în acid clorhidric. Este înlocuită cu o substanță insolubilă în hidroxid de sodiu, nu mai mult de 0,5 %, numai pentru această culoare

E 128 ROȘU 2G

Sinonime

Colorant alimentar roșu CI 10, Azogeranina

Definiție

Roșu 2G este alcătuit în principal din disodiu 8-acetoamido-1-hidroxi-2-fenilazonaftalin-3,6-disulfonat și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Roșu 2G este descrisă sub formă de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

18050

Iesce

223-098-9

Denumire chimică

Sare disodică a 8-acetamido-1-hidroxi-2-fenilază-naftalină-3,6-disulfonatului

Formulă chimică

C18H13N3Na2O8S2

Masă moleculară

509,43

Compoziție

Conține nu mai puțin de 80 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 620 la cca. 532 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule roșii

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 532 nm

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 2 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | Acid 5-acetamido-4-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic |
| --- | --- |

Acid 5-acetamido-4-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic

| | Acid 5-amino-4-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic |
| --- | --- |

Acid 5-amino-4-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic

Nu mai mult de 0,5 % total

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în condiții neutre

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 129 ROȘU ALLURA AC

Sinonime

Colorant alimentar roșu 17 CI

Definiție

Roșu allura AC este alcătuit în principal din sulfonat disodic de 2-hidroxi-1-(2-metoxi-5-metil-4-sulfonato-fenilazo) naftalină-6-și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principal component incolor.

Roșu allura AC este descris sub forma de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

16035

Iesce

247-368-0

Denumire chimică

Sare disodică a 2-hidroxi-1-(2-metoxi-5-metil-4-sulfonatofenilazo)-naftalin-6-sulfonatului

Formulă chimică

C18H14N2Na2O8S2

Masă moleculară

496,42

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sarea de sodiu

E1 cm
  1 % 540 la cca. 504 nm în soluție apoasă pH 7

Descriere

Pulbere sau granule roșu închis

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 504 nm

| B. | Soluție apoasă roșie |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă roșie

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 3 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

acid 6-hidroxi-2 naftalin, sulfonic sare de sodiu

Nu mai mult de 0,3 %

acid 4-amino-5-metoxi-2-metilbenzen sulfonic

Nu mai mult de 0,2 %

acid 6,6 oxibis (2-naftalin) sulfonic sare disodică

Nu mai mult de 1 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Dintr-o soluție cu pH 7, nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 131 ALBASTRU PATENT V

Sinonime

Colorant alimentar albastru CI 5

Definiție

Albastru patent V este alcătuit în principal din compuși de calciu sau sodiu din [4-(α-(4-dietilaminofenil)-5-hidroxi-2,4-disulfofenil-metiliden)2,5-ciclohexadien-1-iliden] sare internă de hidroxid de dietil amoniu și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu și/sau sulfat de calciu ca principal component incolor.

Sarea de potasiu este de asemenea permisă.

Clasa

Triarilmetani

Nr. indicelui de culoare

42051

Iesce

222-573-8

Denumire chimică

Compus de calciu sau sodiu din [4-(α-(4-dietilaminifenil)-5-hidroxi-2,4-disulfofenil-metiliden)2,5-ciclohexadien-1-iliden] sare internă de hidroxid de dietil-amoniu

Formulă chimică

Compus de calciu: C27H31N2O7S2Ca
  Formula

Sodium compound: C27H31N2O7S2Na

Masă moleculară

Compus de calciu: 579,72

Compus de sodiu: 582,67

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 %2 000 la cca. 638 nm în soluție apoasă cu pH 5

Descriere

Pulbere sau granule albastru închis

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 638 nm cu pH 5

| B. | Soluție apoasă albastră |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă albastră

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 2 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | 3-hidroxi-benzaldehidă |
| --- | --- |

3-hidroxi-benzaldehidă

| | acid 3-hidroxi benzoic |
| --- | --- |

acid 3-hidroxi benzoic

| | acid 3-hidroxi-4-sulfobenzoic |
| --- | --- |

acid 3-hidroxi-4-sulfobenzoic

| | acid N,N-dietilamino benzen sulfonic |
| --- | --- |

acid N,N-dietilamino benzen sulfonic

Total nu mai mult de 0,5 %

Leucobază

Nu mai mult de 4 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Dintr-o soluție cu pH 5, nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 132 INDIGOTINA, CARMIN INDIGO

Sinonime

Colorant alimentar albastru CI 1

Definiție

Indigotina este alcătuită în principal dintr-un amestec de disodiu 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indoliden-5,5′-disulfonat și disodiu 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indoliden-5,7′-disulfonat și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principale componente incolore.

Indigotina este descrisă sub formă de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Indigoide

Nr. indicelui de culoare

73015

Iesce

212-728-8

Denumire chimică

3,3′-dioxo-2,2′-bi-indoliden-5,5′-disulfonat disodic

Formulă chimică

C16H8N2Na2O8S2

Masă moleculară

466,36

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sarea de sodiu;

Sare disodică de 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indoliden-5,5′-disulfonat: nu mai mult de 18 %

E1 cm
  1 % 480 la cca. 610 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule albastru închis

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 610 nm

| B. | Soluție apoasă albastră |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă albastră

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Excluzând sarea sodică 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indoliden-5,7′-disulfonat: nu mai mult de 1 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid isatin-5 sulfonic |
| --- | --- |

acid isatin-5 sulfonic

| | acid 5-sulfoantranilic |
| --- | --- |

acid 5-sulfoantranilic

| | acid antranilic |
| --- | --- |

acid antranilic

Total nu mai mult de 0,5 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în mediu neutru

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 133 ALBASTRU BRILIANT FCF

Sinonime

Colorant alimentar albastru CI 2

Definiție

Albastrul briliant FCF este alcătuit în principal din disodiu α-(4-(N-etil-3-sulfonatbenzilamino) fenil)-α-(4-N-etil-3-sulfonatobenzilamino)ciclohexa-2,5-dieniliden) toluen-2-sulfonat și materii colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principale componente incolore.

Albastrul briliant FCF este descris sub formă de sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt de asemenea permise.

Clasa

Triarilmetani

Nr. indicelui de culoare

42090

Iesce

223-339-8

Denumire chimică

Sare disodică de α-(4-(N-etil-3-sulfonatbenzilamino) fenil)-α-(4-N-etil-3-sulfonatobenzilamino) ciclohexa-2,5-dieniliden) toluen-2-sulfonat

Formulă chimică

C37H34N2Na2O9S3

Masă moleculară

792,84

Compoziție

Conține nu mai puțin de 85 % substanțe colorante totale, calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 %1 630 la cca. 630 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule albastru-roșiatice

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 630 nm

| B. | Soluție apoasă albastră |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă albastră

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 6 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante

Suma din acizii 2-,3-și 4-formil benzen sulfonic

Nu mai mult de 1,5 %

acid 3-((etil) (4-sulfofenil) amino) metil benzen sulfonic

Nu mai mult de 0,3 %

Leucobază

Nu mai mult de 5 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 %, cu pH 7

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 140 (i) CLOROFILE

Sinonime

Verde natural CI 3, Clorofilă cu magneziu, Feofitin de magneziu

Definiție

Clorofila se obține prin extracție cu solvent din specii naturale de plante comestibile, iarbă, lucernă și urzică. În timpul îndepărtării ulterioare a solventului, magneziul prezent legat prin coordinare cu clorofile poate fi îndepărtat parțial sau total pentru a forma feofitinele corespunzătoare. Principalele materii colorante sunt feofitina și clorofila de magneziu. Produsul extras, din care solventul s-a înlăturat, conține alți pigmenți, precum carotenoida, dar și uleiuri, grăsimi și ceruri provenite din materia primă. Numai următorii solvenți pot fi folosiți pentru extracție: acetonă, metil etil cetonă, dioxid de carbon, metanol, etanol, 2-propanol și hexan.

Clasa

Porfirine

Nr. indicelui de culoare

75810

Iesce

Clorofile: 215-800-7, clorofila a: 207-536-6, clorofila b: 208-272-4

Denumire chimică

Principalele principii de colorare sunt:

| | Fitil (132R,17S,18S)-3)-(8-etil-132-metoxicarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il) propionat, (feofitin a), sau ca și complex de magneziu (clorofila a) |
| --- | --- |

Fitil (132R,17S,18S)-3)-(8-etil-132-metoxicarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il) propionat, (feofitin a), sau ca și complex de magneziu (clorofila a)

| | Fitil (132R,17S,18S)-3)-(8-etil-7-formil-132-metoxicarbonil-2,12,18-trimetil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il)propionat, (feofitin b), sau ca și complex de magneziu (clorofila b) |
| --- | --- |

Fitil (132R,17S,18S)-3)-(8-etil-7-formil-132-metoxicarbonil-2,12,18-trimetil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il)propionat, (feofitin b), sau ca și complex de magneziu (clorofila b)

Formulă chimică

Clorofila a (complex de magneziu): C55H72MgN4O5

Clorofila a: C55H74N4O5

Clorofila b (complex de magneziu): C55H70MgN4O6

Clorofila b: C55H72N4O6

Masă moleculară

Clorofila a (complex de magneziu): 893,51

Clorofila a: 871,22

Clorofila b (complex de magneziu): 907,49

Clorofila b: 885,20

Compoziție

Conținutul total de clorofile combinate și a complecșilor lor de magneziu nu este mai mic de 10 %

E1 cm
  1 % 700 la 409 nm în cloroform

Descriere

Ceară solidă cu domeniu de culori de la verde măsliniu la verde închis în funcție de conținutul de magneziu coordinat

Identificare

Spectrometrie

Maxim în cloroform la 409 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

Etanol

2-propanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: Nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 140 (ii) CLOROFILINE

Sinonime

Verde natural CI 5, Clorofilină sodică, Clorofilină potasică

Definiție

Sărurile alcaline ale clorofilinelor se obțin prin saponificarea produsului de extracție cu solvent din specii naturale de plante comestibile, iarbă, lucernă și urzică. Saponificarea îndepărtează grupările de metil și esteri fitoli și poate să desfacă ciclul ciclopentenil. Grupările de acizi sunt neutralizate pentru a forma săruri de potasiu și/sau sodiu.

Numai unul dintre următorii solvenți poate fi folosit pentru extracție: acetonă, metil etil cetonă, dioxid de carbon, metanol, etanol, 2-propanol și hexan.

Clasa

Porfirine

Nr. indicelui de culoare

75815

Iesce

287-483-3

Denumire chimică

Principalele principii de colorare sub formele lor acide sunt

| — | 3-(10-carboxilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat (clorofilina a)
  și |
| --- | --- |

—

3-(10-carboxilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat (clorofilina a)

și

| — | 3-(10-carboxilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat (clorofilina b) |
| --- | --- |

—

3-(10-carboxilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat (clorofilina b)

Depinzând de gradul de hidroliză ciclul ciclopentenil poate fi desfăcut cu rezultatul producerii unei a treia funcțiuni carboxil.

Complexele de magneziu pot, de asemenea, să fie prezente.

Formulă chimică

Clorofilina a (forma acidă): C34H34N4O5

Clorofilina b (forma acidă): C34H32N4O6

Masă moleculară

Clorofilina a: 578,68

Clorofilina b: 592,66

Fiecare masă poate crește cu 18 daltoni dacă ciclul ciclopentil este desfăcut.

Compoziție

Conținutul total de clorofiline nu este mai mic de 95 % din proba uscată la 100 °C pentru 1 oră.

E1 cm
  1 % 700 la 405 nm în soluție apoasă la pH 9

E1 cm
  1 % 700 la 405 nm în soluție apoasă la pH 9

Descriere

Pulbere de culoare verde închis până la albastru/negru.

Identificare

Spectrometrie

Maxim în soluții tamponate apoase de fosfat la pH 9 la 405 nm și 653 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

Etanol

2-propanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: Nu mai mult de10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 141 (i) COMPLEXE DE CUPRU ALE CLOROFILELOR

Sinonime

Verde natural CI 3, clorofilă de cupru, feofitin de cupru

Definiție

Clorofilele de cupru se obțin prin adăugarea unei sări de cupru substanței obținute prin extracție cu solvent din specii naturale de plante comestibile, iarbă, lucernă și urzică. Produsul din care solventul a fost îndepărtat conține alți pigmenți, precum carotenoizi, grăsimi și ceruri provenite din materia primă. Principalii coloranți sunt feofitinele de cupru. Numai următorii solvenți pot fi folosiți pentru extracție: acetonă, metil etil cetonă, dioxid de carbon, metanol, etanol, 2-propanol și hexan.

Clasa

Porfirine

Nr. indicelui de culoare

75815

Iesce

Cupruclorofila a: 239-830-5;Cupruclorofila b: 246-020-5

Denumire chimică

[Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoxicarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il)propionat] cupru(II) (cupruclorofila a)

[Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoxicarbonil-2,12,18-trimetil-13′-oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociclopenta [at]-porfirin-17-il)propionat] cupru(II)(cupruclorofila b)

Formulă chimică

Cupruclorofila a: C55H72Cu N4O5

Cupruclorofila b: C55H70Cu N4O6

Masă moleculară

Cupruclorofila a: 932,75

Cupruclorofila b: 946,73

Compoziție

Conținutul de cupruclorofile total nu este mai mic de 10 %

E1 cm
  1 % 540 la 422 nm în cloroform

E1 cm
  1 % 300 la 652 nm în cloroform

Descriere

Solid ceros cu domeniu de culori de la verde albastru la verde închis în funcție de materia primă

Identificare

Spectrometrie

Maxim în cloroform la 422 nm și 652 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

Etanol

2-propanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Ioni de cupru

Nu mai mult de 200 mg/kg

Cupru total

Nu mai mult de 8 % din totalul de feofitine de cupru

E 141 (ii) COMPLEXE DE CUPRU ALE CLOROFILINELOR

Sinonime

Complexe de cupru ale clorofilinei sodice, Complexe de cupru ale clorofilinei potasice, Verde natural CI 5

Definiție

Sărurile alcaline ale complexelor de cupru ale clorofilinelor se obțin prin adaos de cupru la produsul obținut prin saponificarea unui extract cu solvent din specii naturale de plante comestibile, iarbă, lucernă și urzică. Saponificarea îndepărtează grupările de metil și esteri fitoli și poate să desfacă ciclul ciclopentenil. După adăugarea cuprului în clorofilină pură, grupările de acizi sunt neutralizate pentru a forma săruri de potasiu și/sau sodiu.

Numai unul dintre următorii solvenți poate fi folosit pentru extracție: acetonă, metil etil cetonă, dioxid de carbon, metanol, etanol, 2-propanol și hexan.

Clasa

Porfirine

Nr. indicelui de culoare

75815

Iesce

Denumire chimică

Principalele principii de colorare sub formele lor acide sunt:

3-(10-carboxilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat, complex de cupru (cupruclorofilina a)

și

3-(10-carboxilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)propionat, complex de cupru (cupruclorofilina b)

Formulă chimică

Cupruclorofilina a (forma acidă): C34H32Cu N4O5

Cupruclorofilina b (forma acidă): C34H30Cu N4O6

Masă moleculară

Cupruclorofilina a: 640,20

Cupruclorofilina b: 654,18

Fiecare masă poate crește cu 18 daltoni dacă ciclul ciclopentil este desfăcut.

Compoziție

Conținutul total de cupruclorofiline nu este mai mic de 95 % din proba uscată la 100 °C timp de 1 oră.

E1 cm
  1 % 565 la 405 nm în soluție tamponată de fosfat apoasă la pH 7,5

E1 cm
  1 % 145 la 630 nm în soluție tamponată de fosfat apoasă la pH 7,5

Descriere

Pulbere de culoare verde închis până la albastru/negru.

Identificare

Spectrometrie

Maxim în soluții tamponate apoase de fosfat la pH 7,5 la cca. 405 nm și la cca. 630 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

Etanol

2-propanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Ioni de cupru

Nu mai mult de 200 mg/kg

Cupru total

Nu mai mult de 8 % din totalul clorofilinelor de cupru

E 142 VERDE S

Sinonime

Colorant alimentar verde CI 4, Verde briliant BS

Definiție

Verde S conține în principal sodiu N-[4-(dimetilamino) fenil](2-hidroxi-3,6-disulfo-1-naftalenil)-metilen]-2,5-ciclohexadienă-1-iliden]-N-metilmetanaminiu și substanțe colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principale componente incolore.

Verde S este descris ca o sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt, de asemenea, permise.

Clasa

Triarilmetani

Nr. indicelui de culoare

44090

Iesce

221-409-2

Denumire chimică

Sare de sodiu N-[4-[[4-(dimetilamino) fenil](2-hidroxi-3,6-disulfo-1-naftalenil)-metilen]-2,5-ciclohexadienă-1-iliden]-N-metilmetanaminiu;

Sare de sodiu 5-[4-(dimetilamino)-α-(4-dimetiliminociclohexa-2,5-dieniliden)benzil]-6-hidroxi-7-sulfonato-naftalină-2-sulfonat (denumire chimică alternativă)

Formulă chimică

C27H25N2NaO7S2

Masă moleculară

576,63

Compoziție

Conține nu mai puțin de 80 % substanțe colorante total calculate ca și sare de sodiu

E1 cm
  1 %1 720 la 632 nm în soluție apoasă

Descriere

Pulbere sau granule de culoare albastru închis sau verde închis.

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la cca. 632 nm

| B. | Soluție apoasă albastră sau verde |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă albastră sau verde

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 1 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

4,4′-bis(dimetilamino)-benzhidril alcool

Nu mai mult de 0,1 %

4,4′-bis(dimetilamino)-benzofenonă

Nu mai mult de 0,1 %

acid 3-hidroxinaftalin-2,7-disulfonic

Nu mai mult de 0,2 %

Leucobază

Nu mai mult de 5 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 %, sub condiții neutre

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 150a CARAMEL SIMPLU

Definiție

Caramelul simplu se prepară prin încălzirea controlată a carbohidraților (îndulcitori nutritivi de calitate alimentară disponibili în comerț alcatuiți din monomeri precum glucoza și fructoza și/sau polimerii lor ca siropurile de glucoză, sucroză și/sau siropurile invertite și dextroză). Pentru favorizarea caramelizării pot fi utilizați acizi, alcali și sărurile lor cu excepția compușilor de amoniu și a sulfiților.

Iesce

232-435-9

Descriere

Lichide sau solide de culoare maro închis spre negru.

Puritate

Limită de culoare pe celuloză DEAE

Nu mai mult de 50 %

Limită de culoare pe celuloză fosforică

Nu mai mult de 50 %

Intensitatea culorii (1)

0,01-0,12

Total azot

Nu mai mult de 0,1 %

Total sulf

Nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 1 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 25 mg/kg

E 150b CARAMEL DE SULFIT CAUSTIC

Definiție

Caramelul de sulfit caustic se prepară prin încălzirea controlată a carbohidraților (îndulcitori nutritivi de calitate alimentară disponibili în comerț alcatuiți din monomeri precum glucoza și fructoza și/sau polimerii lor ca siropurile de glucoză, sucroză și/sau siropurile invertite și dextroză) cu sau fără acizi sau alcali, în prezența compușilor de sulf (acid sulfuros, sulfit de potasiu, bisulfit de potasiu, bisulfit de sodiu); nu se folosesc compuși de amoniu.

Iesce

232-435-9

Descriere

Lichide sau solide de culoare maro închis spre negru.

Puritate

Limită de culoare pe celuloză DEAE

Mai mult de 50 %

Intensitatea culorii (1)

0,05-0,13

Total azot

Nu mai mult de 0,3 % (2)

Dioxid de sulf

Nu mai mult de 0,2 % (2)

Total sulf

0,3-3,5 % (2)

Limită de sulf pe celuloză DEAE

Mai mult de 40 %

Raportul de absorbție a limitei de culoare pe celuloză DEAE

19-34

Raportul de absorbție

(A 280/560)

Mai mare de 50

Arsenic

Nu mai mult de 1 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 25 mg/kg

E 150c CARAMEL AMONIACAL

Definiție

Caramelul amoniacal se prepară prin încălzirea controlată a carbohidraților (îndulcitori nutritivi de calitate alimentară disponibili în comerț alcatuiți din monomeri precum glucoza și fructoza și/sau polimerii lor ca siropurile de glucoză, sucroză și/sau siropurile invertite și dextroză) cu sau fără acizi sau alcali, în prezența compușilor de amoniu (hidroxid de amoniu, carbonat de amoniu, bicarbonat de amoniu și fosfat de amoniu); nu se folosesc compuși de sulf.

Iesce

232-435-9

Descriere

Lichide sau solide de culoare maro închis spre negru

Puritate

Limită de culoare pe celuloză DEAE

Nu mai mult de 50 %

Limită de culoare pe celuloză fosforil

Mai mult de 50 %

Intensitatea culorii (1)

0,08-0,36

Azot amoniacal

Nu mai mult de 0,3 % (2)

4-metilimidazol

Nu mai mult de 250 mg/kg (2)

2-acetil-4-tetrahidroxi-butilimidazol

Nu mai mult de 10 mg/kg (2)

Total sulf

Nu mai mult de 0,2 % (2)

Total azot

0,7-3,3 % (2)

Raportul de absorbție a limitei de culoare pe celuloză fosforil

13-35

Arsenic

Nu mai mult de 1 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 25 mg/kg

E 150d CARAMEL CU SULFIT DE AMONIU

Definiție

Caramelul prin procedeul cu sulfit de amoniu se prepară prin încălzirea controlată a carbohidraților (îndulcitori nutritivi de calitate alimentară disponibili în comerț alcatuiți din monomeri precum glucoza și fructoza și/sau polimerii lor ca siropurile de glucoză, sucroză și/sau siropurile invertite și dextroză) cu sau fără acizi sau alcali, în prezența compușilor de amoniu (acid sulfuros, sulfit de potasiu, bisulfit de potasiu, sulfit de sodiu, bisulfit de sodiu, amoniac, carbonat de amoniu, bicarbonat de amoniu, fosfat de amoniu, sulfat de amoniu, sulfit de amoniu și bisulfit de amoniu)

Iesce

232-435-9

Descriere

Lichide sau solide de culoare maro închis spre negru.

Puritate

Limită de culoare pe celuloză DEAE

Mai mult de 50 %

Intensitatea culorii (1)

0,10-0,60

Azot amoniacal

Nu mai mult de 0,6% (2)

Dioxid de sulf

Nu mai mult de 0,2 % (2)

4-metilimidazol

Nu mai mult de 250 mg/kg (2)

Total azot

0,3-1,7 % (2)

Total sulf

0,8-2,5 % (2)

Raportul azot/sulf din precipitatul de alcool

0,7-2,7

Raportul de absorbție a precipitatului de alcool (3)

8-14

Raportul de absorbție (A280/560)

Nu mai mult de 50

Arsenic

Nu mai mult de 1 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 25 mg/kg

E 151 NEGRU BRILIANT BN, NEGRU PN

Sinonime

Colorant alimentar negru CI 1

Definiție

Negru Briliant BN conține în principal: tetrasodiu 4-acetamido-5-hidroxi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo] naftalină-1,7-disulfonat și substanțe colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca principale componente incolore.

Negrul briliant este descris ca o sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt, de asemenea, permise.

Clasa

Bisazoici

Nr. indicelui de culoare

28440

Iesce

219-746-5

Denumire chimică

Tetrasodiu 4-acetamido-5-hidroxi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo] naftalină-1,7-disulfonat

Formulă chimică

C28H17N5Na4O14S4

Masă moleculară

867,69

Compoziție

Conține nu mai puțin de 80 % substanțe colorante totale calculate ca sare de sodiu

E1 cm
  1 % 530 la cca. 570 nm în soluție

Descriere

Pulbere sau granule negre

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă la 570 nm

| B. | Soluție apoasă neagră |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă neagră

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 10 % (exprimate pe conținut uscat)

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

| | acid 4-acetamido-5-hidroxinaftalin-1,7-disulfonic |
| --- | --- |

acid 4-acetamido-5-hidroxinaftalin-1,7-disulfonic

| | acid 4-amino-5-hidroxinaftalin-1,7-disulfonic |
| --- | --- |

acid 4-amino-5-hidroxinaftalin-1,7-disulfonic

| | acid 8-aminonaftalin-2-sulfonic |
| --- | --- |

acid 8-aminonaftalin-2-sulfonic

| | 4,4′-diazoaminodi-acid benzensulfonic |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi-acid benzensulfonic

Total nu mai mult de 0,8 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % în condiții neutre

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 153 CARBON VEGETAL

Sinonime

Negru vegetal

Definiție

Carbonul vegetal este produs prin carbonizarea de substanțe vegetale ca lemn, reziduuri de celuloză, turbă, nucă de cocos și alte învelișuri vegetale. Materialul brut este carbonizat la temperaturi înalte. Carbonul vegetal constă în principal din carbon fin divizat. El poate conține mici cantități de azot, hidrogen și oxigen Produsul finit poate absorbi umezeala.

Nr. indicelui de culoare

77266

Iesce

215-609-9

Denumire chimică

Carbon

Formulă chimică

C

Masă moleculară

12,01

Compoziție

Conține nu mai puțin de 95 % cărbune calculat pe o bază anhidră și fără cenușă

Descriere

Pulbere neagră, fără miros și fără gust

Identificare

| A. | Solubilitate |
| --- | --- |

A.

Solubilitate

Insolubil în apă și solvenți organici

| B. | Combustia |
| --- | --- |

B.

Combustia

La încalzire spre înroșire, arde încet, fără flacără

Puritate

Cenușă (total)

Nu mai mult de 4 % (temperatura de aprindere: 625 °C)

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

Hidrocarburi poliaromatice

Extractul obținut prin extracția unui gram de produs cu 10 g ciclohexan pur într-un aparat de extracție continuu este incolor și fluorescența extractului în lumină ultravioletă nu este mai intensă decât a unei soluții de 0,100 mg de sulfat de chinină în 1 000 ml de acid sulfuric 0,01 M.

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 12 % (120 °C, 4 ore)

Substanță solubilă în alcali

Filtratul obținut prin fierberea a 2 g de probă cu 20 ml N hidroxid de sodiu și filtrare este incolor.

E 154 BRUN FK

Sinonime

Colorant alimentar brun CI 1

Definiție

Brun FK este alcătuit în principal dintr-un amestec de:

| I | sodiu 4-(2,4-diaminofenilazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

I

sodiu 4-(2,4-diaminofenilazo) benzensulfonat

| II | sodiu 4-(4,6-diamino-m-tolilazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

II

sodiu 4-(4,6-diamino-m-tolilazo) benzensulfonat

| III | disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

III

disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat)

| IV | disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

IV

disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat)

| V | disodiu 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilenbisazo) di (benzensulfonat) |
| --- | --- |

V

disodiu 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilenbisazo) di (benzensulfonat)

| VI | trisodiu 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzen-1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat) |
| --- | --- |

VI

trisodiu 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzen-1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat)

și substanțe colorante auxiliare împreună cu apă, clorură de sodiu și/sau sulfat de sodiu ca și principale componente incolore.

Brun FK este descris ca sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt, de asemenea, permise.

Clasa

Azo (un amestec din culori mono-, di-și trisazo)

Iesce

Denumire chimică

Un amestec de:

| I | sodiu 4-(2,4-diaminofenilazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

I

sodiu 4-(2,4-diaminofenilazo) benzensulfonat

| II | sodiu 4-(4,6-diamino-m-tolilazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

II

sodiu 4-(4,6-diamino-m-tolilazo) benzensulfonat

| III | disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

III

disodiu 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat)

| IV | disodiu 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

IV

disodiu 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat)

| V | disodiu 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

V

disodiu 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilenbisazo) di(benzensulfonat)

| VI | trisodiu 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzen-1,3,5-trisazo)tri-(benzensulfonat) |
| --- | --- |

VI

trisodiu 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzen-1,3,5-trisazo)tri-(benzensulfonat)

Formulă chimică

| I | C12H11N4NaO3S |
| --- | --- |

I

C12H11N4NaO3S

| II | C13H13N4NaO3S |
| --- | --- |

II

C13H13N4NaO3S

| III | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

III

C18H14N6Na2O6S2

| IV | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

IV

C18H14N6Na2O6S2

| V | C19H16N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

V

C19H16N6Na2O6S2

| VI | C24H17N8Na3O9S3 |
| --- | --- |

VI

C24H17N8Na3O9S3

Masă moleculară

| I | 314,30 |
| --- | --- |

I

314,30

| II | 328,33 |
| --- | --- |

II

328,33

| III | 520,46 |
| --- | --- |

III

520,46

| IV | 520,46 |
| --- | --- |

IV

520,46

| V | 534,47 |
| --- | --- |

V

534,47

| VI | 726,59 |
| --- | --- |

VI

726,59

Compoziție

Conține nu mai puțin de 70 % substanțe colorante total

Pentru materialele colorante totale proporția componentelor nu trebuie să depășească:

| I | 26 % |
| --- | --- |

I

26 %

| II | 17 % |
| --- | --- |

II

17 %

| III | 17 % |
| --- | --- |

III

17 %

| IV | 16 % |
| --- | --- |

IV

16 %

| V | 20 % |
| --- | --- |

V

20 %

| VI | 16 % |
| --- | --- |

VI

16 %

Descriere

Pulbere sau granule de culoare maro roșcat

Identificare

Soluție portocalie către roșiatic

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 3,5 %

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

acid 4-aminobenzen-1-sulfonic m-fenilendiamină și

Nu mai mult de 0,7 %

4-metil-m-fenilendiamină

Nu mai mult de 0,35 %

Amine aromate primare nesulfonate altele decât m-fenilendiamină și 4-metil-m-fenilendiamină

Nu mai mult de 0,007 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Pentru o soluție cu pH 7, nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 155 BRUN HT

Sinonime

Colorant alimentar Brun CI 3

Definiție

Brun HT este alcătuit în principal din disodiu 4,4′-(2,4-dihidroxi-5-hidroximetil-1,3-fenilen bisazo) di (naftalin-1-sulfonat) și substanțe colorante auxiliare împreună cu clorură de sodiu și/sau sulfat ca principale componente incolore

Brun HT este descris ca sare de sodiu. Sărurile de calciu și potasiu sunt, de asemenea, permise.

Clasa

Bisazoici

Nr. indicelui de culoare

20285

Iesce

224-924-0

Denumire chimică

Disodiu 4,4′-(2,4-dihidroxi-5-hidroximetil-1,3-fenilen bisazo) di (naftalin-1-sulfonat)

Formulă chimică

C27H18N4Na2O9S2

Masă moleculară

652,57

Compoziție

Conține nu mai puțin de 70 % substanțe colorante total calculate ca sare de sodiu.

E1 cm
  1 % 403 la cca. 460 nm în soluție apoasă la pH 7

Descriere

Pulbere sau granule de culoare maro-roșiatică

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în apă de pH 7 la cca. 460 nm

| B. | Soluție apoasă maro |
| --- | --- |

B.

Soluție apoasă maro

Puritate

Substanțe insolubile în apă

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 10 % (metoda TLC)

Compuși organici alții decât substanțe colorante:

acid 4-aminonaftalen-1-sulfonic

Nu mai mult de 0,7 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (calculate ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Nu mai mult de 0,2 % pentru o soluție cu pH 7

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 160 a (i) AMESTEC DE CAROTENI

Caroteni din plante

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 5

Definiție

Amestecul de caroteni se obține prin extracția cu solvent din speciile naturale de plante comestibile, morcovi, uleiuri vegetale, iarbă, lucernă (alfalfa) și urzică.

Principiul de colorare constă în principal din carotinoide cu beta-caroten ca parte majoră. Pot fi prezenți alfa-și gamma-caroten și alți pigmenți. În afara pigmenților de culoare, substanța poate conține uleiuri, grăsimi și ceruri prezente în mod natural în materia primă.

Numai solvenții următori pot fi folosiți la extracție: acetona, metil etil cetona, metanol, etanol, 2-propanol, hexan (4), diclormetan și dioxid de carbon.

Clasa

Carotinoide

Nr. indicelui de culoare

75130

Iesce

230-636-6

Formulă chimică

Beta-caroten: C40H56

Masă moleculară

Beta-caroten: 536,88

Compoziție

Conținutul de caroten (calculat ca beta-caroten) este nu mai puțin de 5 %. Pentru produse obținute prin extragere din uleiuri vegetale:conținutul este nu mai puțin de 0,2 % în grăsimi comestibile.

E1 cm
  1 %2 500 la aproximativ 440-457 nm în ciclohexan

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la 440-457 nm și 470-486 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

2-propanol

Hexan

Etanol

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: Nu mai mult de 10 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 5 mg/kg

Caroteni din alge

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 5

Definiție

Amestecul de caroteni se poate obține prin extracția cu solvent și din speciile naturale de alge Dunaliella salina, care cresc în mari lacuri sărate din Whyalla, Australia de Sud. Beta-carotenul se extrage prin utilizarea unui ulei esențial. Preparatul este o suspensie 20-30 % în ulei comestibil. Raportul de izomeri trans și cis se situează în intervalul 50/50-71/29.

Principiul de colorare constă în principal din carotinoide cu beta-caroten ca parte majoră. Pot fi prezenți alfa-caroten, luteină, zeaxantină și beta-criptoxantină. În afara pigmenților de culoare, substanța poate conține uleiuri, grăsimi și ceruri prezente în mod natural în materia primă.

Clasa

Carotinoide

Nr. indicelui de culoare

75130

Formulă chimică

Beta-caroten: C40H56

Masă moleculară

Beta-caroten: 536,88

Compoziție

Conținutul de caroten (calculat ca beta-caroten) este de minimum 20 %.

E1 cm
  1 %2 500 la aproximativ 440-457 nm în ciclohexan

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la 440-457 nm și 474-486 nm

Puritate

Tocoferoli naturali din ulei comestibil

Nu mai mult de 0,3 %

Plumb

Nu mai mult de 5 mg/kg

E 160 a (ii) BETA-CAROTEN

Beta-caroten

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 5

Definiție

Aceste specificații se aplică în mod predominant la toți izomerii trans ai beta-carotenului împreună cu mici cantități de alte carotinoide. Preparatele diluate și stabilizate pot prezenta diferite proporții de izomeri trans și cis.

Clasa

Carotinoide

Nr. indicelui de culoare

40800

Iesce

230-636-6

Denumire chimică

Beta-caroten, beta, beta-caroten

Formulă chimică

C40H56

Masă moleculară

536,88

Compoziție

Nu mai puțin de 96 % substanțe colorante totale (exprimate ca beta–caroten)

E1 cm
  1 %2 500 la aproximativ 440-457 nm în ciclohexan

Descriere

Cristale sau pulbere cristalină de culoare roșie până la roșie-maronie

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la 453-456 nm

Puritate

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Carotinoide altele decât beta–caroten: nu mai mult de 3,0 % din materialele colorante totale

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Beta-caroten din Blakeslea trispora

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 5

Definiție

Obținut printr-un proces de fermentație prin utilizarea unei culturi mixte din cele două tipuri sexuale (+) și (–) ale unor tulpini naturale de ciupercă Blakeslea trispora. Beta-carotenul se extrage din biomasă cu acetat de etil sau acetat de izobutil, urmat de alcool izopropilic și se cristalizează. Produsul cristalizat constă în principal în trans beta-caroten. Din cauza procesului natural, aproximativ 3 % din produs constă într-un amestec de carotinoide, ceea ce este specific produsului.

Clasa

Carotinoide

Nr. indicelui de culoare

40800

Iesce

230-636-6

Denumire chimică

Beta-caroten, beta,beta-caroten

Formulă chimică

C40H56

Masă moleculară

536,88

Compoziție

Nu mai puțin de 96 % substanțe colorante totale (exprimate ca beta-caroten)

E1 cm
  1 %2 500 la aproximativ 440-457 nm în ciclohexan

Descriere

Cristale sau pulbere cristalină de culoare roșie, roșie-maronie până la violet (culoarea variază în funcție de solventul de extracție folosit și de condițiile de cristalizare)

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la 453-456 nm

Puritate

Reziduuri de solvent

Acetat de etil

Etanol

Nu mai mult de 0,8 %, separat sau în combinație

Acetat de izobutil: Nu mai mult de 1 %

Alcool izopropilic: Nu mai mult de 0,1 %

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,2 %

Substanțe colorante auxiliare

Carotinoide altele decât beta–caroten: nu mai mult de 3 % din materialele colorante totale

Plumb

Nu mai mult de 2 mg/kg

Micotoxine:

Aflatoxină B1

Absent

Tricotecenă (T2)

Absent

Ochratoxină

Absent

Zearalenonă

Absent

Microbiologie:

Mucegaiuri

Nu mai mult de 100/g

Drojdii

Nu mai mult de 100/g

Salmonella

Absent în 25 g

Escherichia coli

Absent în 5 g

E 160b ANNATTO, BIXINĂ, NORBIXINĂ

Sinonime

Portocaliu natural CI 4

Definiție

Clasa

Carotenoide

Nr. indicelui de culoare

75120

Iesce

Annatto: 215-735-4, extract din semințe de annatto: 289-561-2; bixină: 230-248-7

Denumire chimică

| Bixină | : | 6′-metilhidrogen-9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat
  6′-metilhidrogen-9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat |
| --- | --- | --- |
| Norbixină | : | acid 9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioic
  acid 9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioic |

Bixină

:

6′-metilhidrogen-9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat

6′-metilhidrogen-9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat

Norbixină

:

acid 9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioic

acid 9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioic

Formulă chimică

| Bixină | : | C25H30O4 |
| --- | --- | --- |
| Norbixină | : | C24H28O4 |

Bixină

:

C25H30O4

Norbixină

:

C24H28O4

Masă moleculară

| Bixină | : | 394,51 |
| --- | --- | --- |
| Norbixină | : | 380,48 |

Bixină

:

394,51

Norbixină

:

380,48

Descriere

Pudră, suspensie sau soluție maro-roșiatică

Identificare

Spectrometrie

| Bixină | : | maxim în cloroform la cca. 502 nm |
| --- | --- | --- |
| Norbixină | : | maxim în soluție diluată de KOH la cca. 482 nm |

Bixină

:

maxim în cloroform la cca. 502 nm

Norbixină

:

maxim în soluție diluată de KOH la cca. 482 nm

Bixină și norbixină extrase cu solvenți

Definiție

Bixina se prepară prin extracția din învelișul exterior al semințelor de annatto (Bixa orellanna L.) cu unul sau mai mulți dintre următorii solvenți: acetonă, metanol, hexan sau diclormetan, dioxid de carbon, urmate de îndepărtarea solventului.

Norbixina se prepară prin hidroliza cu soluție alcalină a bixinei extrase.

Bixina și norbixina pot conține alte substanțe extrase din semințele de annatto.

Pulberea de bixină conține mai mulți componenți colorați, principalul fiind bixina, care poate fi prezentă în formele cis și trans. Produși degradați termic ai bixinei pot fi prezenți.

Pulberea de norbixină conține produsul de hidroliză al bixinei sub formă de săruri de sodiu sau potasiu ca principiu de colorare majoră. Formele cis și trans pot fi prezente.

Compoziție

Conținut de pulbere de bixină nu mai mic de 75 % din totalul carotenoidelor calculat ca bixină.

Conținut de pulbere de norbixină nu mai mic de 25 % din totalul carotenoidelor calculat ca norbixină.

| Bixină | : | E1 cm
  1 %2 870 la cca. 502 nm în cloroform |
| --- | --- | --- |
| Norbixină | : | E1 cm
  1 %2 870 la cca 482 nm în soluție de KOH |

Bixină

:

E1 cm
  1 %2 870 la cca. 502 nm în cloroform

Norbixină

:

E1 cm
  1 %2 870 la cca 482 nm în soluție de KOH

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

Extracte alcaline de annatto

Definiție

Annatto solubil în apă se prepară prin extracția cu soluții alcaline apoase (hidroxid de potasiu sau sodiu) din învelișul exterior al semințelor de annatto (Bixa orellana L.).

Annatto solubil în apă conține norbixină, produsul de hidroliză al bixinei sub formă de săruri de sodiu sau potasiu constituind coloranții principali. Formele cis și trans pot fi prezente.

Compoziție

Conținut nu mai mic de 0,1 % din totalul carotenoidelor calculat ca norbixină.

| Norbixină | : | E1 cm
  1 %2 870 la cca. 482 nm în soluție de KOH |
| --- | --- | --- |

Norbixină

:

E1 cm
  1 %2 870 la cca. 482 nm în soluție de KOH

Puritate

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

Extracte uleioase de annatto

Definiție

Extractele uleioase de annatto, sub formă de soluție sau suspensie, se prepară prin extracția din învelișul exterior al semințelor de annatto (Bixa orellana L.) cu uleiuri vegetale comestibile. Extractul uleios de annatto conține mai mulți compuși colorați, principalul fiind bixina, care poate fi prezentă în forme cis și trans. Degradarea termică a produselor este posibilă. Produși degradați termic ai bixinei pot fi prezenți de asemenea.

Compoziție

Conținut de pulbere de bixină nu mai mic de 0,1 % din totalul carotenoidelor calculat ca bixină.

| Bixină | : | E1 cm
  1 %2 870 la cca. 502 nm în cloroform |
| --- | --- | --- |

Bixină

:

E1 cm
  1 %2 870 la cca. 502 nm în cloroform

Puritate

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 160c EXTRACT DE ARDEI ROȘU, CAPSANTINĂ, CAPSORUBINĂ

Sinonime

Oleorășină de ardei roșu

Definiție

Extractul de ardei roșu se obține prin extracția cu solvent din specii naturale de ardei roșu care constau din fructe păstaie măcinate cu sau fără semințe de Capsicum annuum L. și conține principalii coloranți ai acestui condiment, capsantina și capsorubina. O largă varietate de alți compuși colorați sunt prezenți.

Numai următorii solvenți pot fi folosiți în extracție: metanol, etanol, acetonă, hexan, diclormetan, acetat de metil și dioxid de carbon.

Clasa

Carotenoide

Iesce

Capsantina: 207-364-1, capsorubina: 207-425-2

Denumire chimică

Capsantina: (3R, 3′S, 5′R)-3,3′-dihidroxi-β,k-caroten-6-onă

Capsorubina: (3S, 3′S, 5R, 5′R)-3,3′-dihidroxi-k,k-caroten-6,6′-dionă

Formulă chimică

Capsantina: C40H56O3

Capsorubina: C40H56O4

Masă moleculară

Capsantina: 584,85

Capsorubina: 600,85

Compoziție

Extractul de ardei roșu: conține nu mai puțin de 7 % carotine

Capsantina/capsorubina: nu mai puțin de 30 % din totalul de carotine

E1 cm
  1 %2 100 la cca. 462 nm în acetonă

Descriere

Lichid vâscos roșu-închis

Identificare

| A. | Spectrometrie |
| --- | --- |

A.

Spectrometrie

Maxim în acetonă la cca. 462 nm

| B. | Reacția culorii |
| --- | --- |

B.

Reacția culorii

Se obține o culoare albastră intensă prin adaosul unei picături de acid sulfuric la o picătură de probă în 2-3 picături de cloroform

Puritate

Reziduuri de solvenți

Etil acetat

Metanol

Etanol

Acetonă

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Capsaicină

Nu mai mult de 250 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 160d LICOPEN

Sinonime

Galben natural 27

Definiție

Licopenul se obține prin extracția cu solvent din soiuri naturale de roșii (Lycopersicon esculentum L.) cu îndepărtarea ulterioară a solventului. Numai următorii solvenți pot fi folosiți în extracție: diclormetan, dioxid de carbon, acetat de etil, acetonă, 2-propanol, metanol, etanol, hexan. Principiul de colorare principal este licopenul, cantități mici de alți pigmenți de carotenoide pot fi prezente. Pe lângă alți pigmenți coloranți, produsul poate conține uleiuri, grăsimi, ceruri și componente aromate prezente în mod natural în roșii.

Clasa

Carotenoide

Nr. indicelui de culoare

75125

Denumire chimică

Licopen, ψ,ψ-caroten

Formulă chimică

C40H56

Masă moleculară

536,85

Compoziție

Conține nu mai puțin de 5 % din totalul materialelor colorante

E1 cm
  1 %3 450 la cca. 472 nm în hexan

Descriere

Lichid vâscos roșu-închis

Identificare

Spectrometrie

Maxim în hexan la cca. 472 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetat de etil

Metanol

Etanol

Acetonă

Hexan

2-propanol

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,1 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 160e BETA-APO-8′-CAROTENAL (C30)

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 6

Definiție

Aceste specificații se aplică in mod predominant la toți izomerii trans ai β-apo-8′-carotenal împreună cu mici cantități de alte substanțe carotenoide. Formele stabilizate și diluate sunt preparate din β-apo-8′-carotenal care respectă specificațiile prezente și includ soluții sau suspensii de β-apo-8′-carotenal în grăsimi comestibile sau uleiuri, emulsii sau pulberi care se dispersează în apă. Aceste preparate pot avea diferite rapoarte de izomeri cis/trans.

Clasa

Carotenoide

Nr. indicelui de culoare

40820

Iesce

214-171-6

Denumire chimică

β-apo-8′-carotenal, trans-β-apo-8′ caroten-aldehidă

Formulă chimică

C30H40O

Masă moleculară

416,65

Compoziție

Conține nu mai puțin de 96 % din totalul materialelor colorante

E1 cm
  1 %2 640 la cca. 460-462 nm în ciclohexan

Descriere

Cristale sau pulbere cristalină de culoare violet închis cu luciu metalic

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la 460-462 nm

Puritate

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,1 %

Substanțe colorante auxiliare

Carotenoide altele decât β-apo-8′-carotenal:

nu mai mult de 3 % din totalul materialelor colorante

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 160f ESTER ETILIC AL ACIDULUI BETA-APO-8′-CAROTENOIC (C30)

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 7, ester β-apo-8′-carotenoic

Definiție

Aceste specificații se aplică in mod predominant la toți izomerii trans ai esterului etilic al acidului β-apo-8′-carotenoic împreună cu mici cantități de alte substanțe carotenoide. Formele stabilizate și diluate se prepară din ester etilic al acidului β-apo-8′,-carotenoic, care respectă specificațiile prezente și includ soluții sau suspensii de ester etilic al acidului β-apo-8′-carotenoic în grăsimi comestibile sau uleiuri, emulsii sau pulberi care se dispersează în apă. Aceste preparate pot avea diferite rapoarte de izomeri cis/trans.

Clasa

Carotenoide

Nr. indicelui de culoare

40825

Iesce

214-173-7

Denumire chimică

ester etilic al acidului β-apo-8′-carotenoic, etil 8′-apo-β-carotenoat-8′

Formulă chimică

C32H44O2

Masă moleculară

460,70

Compoziție

Nu mai puțin de 96 % din totalul materialelor colorante

E1 cm
  1 %2 550 la cca. 449 nm în ciclohexan

Descriere

Cristale sau pulbere cristalină de culoare roșu spre roșu-violet

Identificare

Spectrometrie

Maxim în ciclohexan la cca. 449 nm

Puritate

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,1 %

Substanțe colorante auxiliare

Carotenoide altele decât esterul acidului etilic β-apo-8′-carotenoic: nu mai mult de 3 % din totalul materialelor colorante

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmium

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 161b LUTEINA

Sinonime

Amestec de carotenoide, xantofile

Definiție

Luteina se obține prin extracția cu solvent din specii naturale de fructe și plante comestibile, iarbă, lucernă (alfalfa) și tagetes erecta. Numai următorii solvenți pot fi folosiți în extracție: diclormetan, dioxid de carbon, acetat de etil, acetonă, 2-propanol, metanol, etanol, hexan. Principalii coloranți suntcarotenoidele, din care luteina și esterii acizilor grași formează partea majoritară. Cantități variabile de caroteni pot fi prezente de asemenea. Luteina poate conține grăsimi, uleiuri, și ceruri prezenți în mod natural în plante.

Numai următorii solvenți pot fi folosiți pentru extracție: metanol, etanol, 2-propanol, hexan, acetonă, metil etil cetonă, diclormetan și dioxid de carbon

Clasa

Carotenoide

Iesce

204-840-0

Denumire chimică

3,3′-dihidroxi-d-caroten

Formulă chimică

C40H56O2

Masă moleculară

568,88

Compoziție

Conținut de nu mai puțin de 4 % din totalul materialelor colorante calculate ca luteină

E1 cm
  1 %2 550 la cca. 445 nm în cloroform/etanol (10 + 90) sau în hexan/etanol/acetonă (80 + 10 + 10)

Descriere

Lichid maro-gălbui închis

Identificare

Spectrometrie

Maxim în cloroform/etanol (10 + 90) la cca. 445 nm

Puritate

Reziduuri de solvenți

Acetonă

Metil etil cetonă

Metanol

Etanol

2-propanol

Hexan

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Diclormetan: nu mai mult de 10 mg/kg

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 161g CANTAXANTINA

Sinonime

Colorant alimentar portocaliu CI 8

Definiție

Aceste specificații se aplică în mod predominant la toți izomerii trans ai cantaxantinei împreună cu mici cantități de alte substanțe carotenoide. Formele stabilizate și diluate sunt preparate din cantaxantină care respectă specificațiile prezente și includ soluții sau suspensii de cantaxantină în grăsimi comestibile sau uleiuri, emulsii sau pulberi care se dispersează în apă. Aceste preparate pot avea diferite rapoarte de izomeri cis/trans.

Clasa

Carotenoide

Nr. indicelui de culoare

40850

Iesce

208-187-2

Denumire chimică

β-caroten-4,4′-dionă, cantaxantină, 4,4′-dioxo-β-caroten

Formulă chimică

C40H52O2

Masă moleculară

564,86

Compoziție

Nu mai puțin de 96 % din totalul materialelor colorante (exprimate ca și cantaxantină)

| E1 cm
  1 %2 200 la cca. 485 nm în cloroform | la cca. 485 nm în cloroform
  la 468-472 nm în ciclohexan
  la 464-467 nm în eter de petrol |
| --- | --- |

E1 cm
  1 %2 200 la cca. 485 nm în cloroform

la cca. 485 nm în cloroform

la 468-472 nm în ciclohexan

la 464-467 nm în eter de petrol

Descriere

Cristale sau pulbere cristalină de culoare violet închis

Identificare

Spectrometrie

Maxim în cloroform la cca. 485 nm

Maxim în ciclohexan la 468-472 nm

Maxim în eter de petrol la 464-467 nm

Puritate

Cenușă sulfatată

Nu mai mult de 0,1 %

Substanțe colorante auxiliare

Carotenoide altele decât cantaxantina: nu mai mult de 5 % din totalul materialelor colorante

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 162 ROȘU SFECLĂ, BETANINĂ

Sinonime

Roșu sfeclă

Definiție

Roșul sfeclă se obține din rădăcini de soiuri naturale de sfeclă roșie (Beta vulgaris L. var. rubra) prin presarea sfeclei zdrobite până la obținerea sucului sau prin extracția apoasă din rădăcini de sfeclă tăiate și îmbogățire ulterioară înprincipiu activ. Culoarea este compusă din diferiți pigmenți care aparțin clasei betalaină. Principiul de colorare de bază constă din betacianine (roșu) în care betanina reprezintă 75-95 %. Cantități mici de betaxantină (galben) și produse de degradare a betalainei (maro deschis) pot fi prezente.

În afara pigmenților coloranți, sucul sau extractul conțin: zaharuri, săruri și/sau proteine care apar în mod natural în sfecla roșie. Soluția poate fi concentrată și anumite produse pot fi rafinate pentru a îndepărta conținutul de zaharuri, săruri și proteine.

Clasa

Betalaine

Iesce

231-628-5

Denumire chimică

Acid (S-(R′, R′)-4-(2-(2-carboxi-5(β-D-glucopiranoziloxi)-2,3-dihidro-6-hidroxi-1H-indol-1-il) etenil)-2,3-dihidro-2,6-piridin-dicarboxilic; 1-(2-(2,6-dicarboxi-1,2,3,4-tetrahidro-4-piridiliden) etiliden)-5-β-D-glucopiranoziloxi)-6-hidroxiindoliu-2-carboxilat

Formulă chimică

Betanină: C24H26N2O13

Masă moleculară

550,48

Compoziție

Conținut de culoare roșie (exprimată ca betanină) nu mai puțin de 0,4 %

E1 cm
  1 %1 120 la cca. 535 nm în soluție apoasă pH 5

Descriere

Lichid, pastă, pulbere sau solid roșu sau roșu închis

Identificare

Spectrometrie

Maxim în apă cu pH 5 la cca. 535 nm

Puritate

Nitrat

Nu mai mult de 2 g nitrat anion/g de culoare roșie (calculat plecând de la compoziție)

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 163 ANTOCIANINE

Definiție

Antocianinele se obțin prin extracția cu apă sulfuroasă, apă acidifiată, dioxid de carbon, metanol sau etanol din soiuri naturale de legume și fructe comestibile. Antocianinele conțin componente comune din materia primă, în special antocianină, acizi organici, taninuri, zaharuri, săruri minerale, dar nu în mod necesar în aceeași proporție ca în materia primă.

Clasa

Antocianine

Iesce

208-438-6 (cianidină); 205-125-6 (peonidină); 208-437-0 (delfinidină); 211-403-8 (malvidină); 205-127-7 (pelargonidină)

Denumire chimică

3,3′,4′,5,7-pentahidroxi-flaviliu clorură (cianidină)

3,4′,5,7-tetrahidroxi-3′-metoxiflaviliu clorură (peonidină)

3,4′,5,7-tetrahidroxi-3′, 5′-dimetoxiflaviliu clorură (malvidină)

3,5,7-trihidroxi-2-(3,4,5,trihidroxifenil)-1-benzopiriliu clorură (delfinidină)

3,3′,4′,5,7-pentahidroxi-5′-metoxiflaviliu clorură (petunidină)

3,5,7-trihidroxi-2-(4-hidroxifenil)-1-benzopiriliu clorură (pelargonidină)

Formulă chimică

Cianidină: C15H11O6Cl

Peonidină: C16H13O6Cl

Malvidină: C17H15O7Cl

Delfinidină: C15H11O7Cl

Pentunidină: C16H13O7Cl

Pelargonidină: C15H11O5Cl

Masă moleculară

Cianidină: 322,6

Peonidină: 336,7

Malvidină: 366,7

Delfinidină: 340,6

Pentunidină: 352,7

Pelargonidină: 306,7

Compoziție

E1 cm
  1 % 300 pentru pigmentul pur la 515-535 nm la pH 3,0

Descriere

Lichid, pastă sau pulbere de culoare roșu-purpuriu cu un miros ușor caracteristic

Identificare

Spectrometrie

Maxim în metanol cu HCl cu concentrație de 0,01 %

Cianidină: 535 nm

Peonidină: 532 nm

Malvidină: 542 nm

Delfinidină: 546 nm

Pentunidină: 543 nm

Pelargonidină: 530 nm

Puritate

Reziduuri de solvent

Metanol

Etanoll

Nu mai mult de 50 mg/kg, separat sau în combinație

Dioxid de sulf

Nu mai mult de 1 000 mg/kg pe procent de pigment

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 170 CARBONAT DE CALCIU

Sinonime

Pigment alb CI 18, cretă

Definiție

Carbonatul de calciu este produsul obținut din calcar sau prin precipitarea ionilor de calciu cu ioni carbonați

Clasa

Anorganic

Nr. indicelui de culoare

77220

Iesce

Carbonat de calciu: 207-439-9

Calcar: 215-279-6

Denumire chimică

Carbonat de calciu

Formulă chimică

CaCO3

Masă moleculară

100,1

Compoziție

Conținut nu mai puțin de 98 % raportat la substanța anhidră

Descriere

Pulbere albă cristalină sau amorfă, inodoră și insipidă

Identificare

Solubilitatea

Practic insolubil în apă și alcool. Se dizolvă cu efervescență în acid acetic diluat, acid clorhidric diluat și acid azotic diluat și soluțiile obținute după fierbere dau teste pozitive pentru calciu.

Puritate

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 2 % (200 °C, 4 ore)

Substanțe insolubile în acid

Nu mai mult de 0,2 %

Săruri de magneziu și săruri bazice

Nu mai mult de 1,5 %

Fluoruri

Nu mai mult de 50 mg/kg

Antimoniu (ca Sb)

Cupru (ca Cu)

Crom (ca Cr)

Zinc (ca Zn)

Bariu (ca Ba)

Nu mai mult de 100 mg/kg, separat sau în combinație

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

E 171 DIOXID DE TITAN

Sinonime

Pigment alb CI 16

Definiție

Dioxidul de titan constă în principal din dioxid de titan pur sub formă anatază și/sau rutil care poate fi acoperit cu mici cantități de alumină și/sau silice pentru a îmbunătăți proprietățile tehnologice ale produsului.

Clasa

Anorganic

Nr. indicelui de culoare

77891

Iesce

236-675-5

Denumire chimică

Dioxid de titan

Formulă chimică

TiO2

Masă moleculară

79,88

Compoziție

Conținut nu mai puțin de 99 % raportat la substanța fără alumină și silice

Descriere

Pulbere albă spre ușor colorată

Identificare

Solubilitatea

Insolubil în apă și solvenți organici. Se dizolvă încet în acid fluorhidric și în acid sulfuric puternic concentrat.

Puritate

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 0,5 % (105 °C, 3 ore)

Pierdere la calcinare

Nu mai mult de 1 % pe o bază fără materii volatile (800 °C)

Oxid de aluminiu și/sau dioxid de siliciu

Total nu mai mult de 2 %

Substanțe solubile în 0,5 N HCl

Nu mai mult de 0,5 % raportat la substanța fără alumină și fără dioxid de siliciu și, în plus, pentru produse care conțin alumină și/sau dioxid de siliciu, nu mai mult de 1,5 % raportat la produsul vândut ca atare.

Substanțe solubile în apă

Nu mai mult de 0,5 %

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Stibiu

Nu mai mult de 50 mg/kg prin dizolvare totală

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg prin dizolvare totală

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg prin dizolvare totală

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg prin dizolvare totală

Zinc

Nu mai mult de 50 mg/kg prin dizolvare totală.

E 172 OXIZI DE FIER ȘI HIDROXIZI DE FIER

Sinonime

| Oxid de fier galben | : | Pigment galben CI 42 și 43 |
| --- | --- | --- |
| Oxid de fier roșu | : | Pigment roșu CI 101 și 102 |
| Oxid de fier negru | : | Pigment negru CI 11 |

Oxid de fier galben

:

Pigment galben CI 42 și 43

Oxid de fier roșu

:

Pigment roșu CI 101 și 102

Oxid de fier negru

:

Pigment negru CI 11

Definiție

Oxizii de fier și hidroxizii de fier sunt obținuți prin sinteză și conțin în principal oxizi de fier anhidri și/sau hidratați. Domeniul nuanțelor include culorile galben, roșu, maro și negru. Oxizii de fier de calitatea alimentară se deosebesc de cei de calitate tehnică în principal prin niveluri slabe de contaminare cu alte metale. Aceasta se realizează prin selectarea și controlul sursei de fier și/sau prin gradul de purificare chimică în cursul procesului de fabricatie.

Clasa

Anorganic

Nr. indicelui de culoare

| Oxid de fier galben | : | 77492 |
| --- | --- | --- |
| Oxid de fier roșu | : | 77491 |
| Oxid de fier negru | : | 77499 |

Oxid de fier galben

:

77492

Oxid de fier roșu

:

77491

Oxid de fier negru

:

77499

Iesce

| Oxid de fier galben | : | 257-098-5 |
| --- | --- | --- |
| Oxid de fier roșu | : | 215-168-2 |
| Oxid de fier negru | : | 235-442-5 |

Oxid de fier galben

:

257-098-5

Oxid de fier roșu

:

215-168-2

Oxid de fier negru

:

235-442-5

Denumire chimică

| Oxid de fier galben | : | oxid feric hidratat, oxid de fier (III) hidratat |
| --- | --- | --- |
| Oxid de fier roșu | : | oxid feric anhidru, oxid de fier (III) anhidru |
| Oxid de fier negru | : | oxid feric feros, oxid de fier (II, III) |

Oxid de fier galben

:

oxid feric hidratat, oxid de fier (III) hidratat

Oxid de fier roșu

:

oxid feric anhidru, oxid de fier (III) anhidru

Oxid de fier negru

:

oxid feric feros, oxid de fier (II, III)

Formulă chimică

| Oxid de fier galben | : | FeO(OH)·xH2O |
| --- | --- | --- |
| Oxid de fier roșu | : | Fe2O3 |
| Oxid de fier negru | : | FeO.Fe2O3 |

Oxid de fier galben

:

FeO(OH)·xH2O

Oxid de fier roșu

:

Fe2O3

Oxid de fier negru

:

FeO.Fe2O3

Masă moleculară

| 88,85 | : | FeO(OH) |
| --- | --- | --- |
| 159,70 | : | Fe2O3 |
| 231,55 | : | FeO·Fe2O3 |

88,85

:

FeO(OH)

159,70

:

Fe2O3

231,55

:

FeO·Fe2O3

Compoziție

Galben nu mai puțin de 60 %, roșu și negru nu mai puțin de 68 % total fier, exprimat ca fier

Descriere

Pulbere cu tentă gălbuie, roșiatică, maronie sau neagră

Identificare

Solubilitatea

Insolubil în apă și în solvenți organici

Solubil în acizi minerali concentrați

Puritatea

Substanță solubilă în apă

Nu mai mult de 1 %

prin dizolvare totală

Arsenic

Nu mai mult de 5 mg/kg

Bariu

Nu mai mult de 50 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 5 mg/kg

Crom

Nu mai mult de 100 mg/kg

Cupru

Nu mai mult de 50 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 20 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Nichel

Nu mai mult de 200 mg/kg

Zinc

Nu mai mult de 100 mg/kg

E 173 ALUMINIU

Sinonime

Pigment metalic CI, Al

Definiție

Pulberea de aluminiu se compune din particule de aluminiu fin divizate. Măcinarea se poate face sau nu în prezența uleiurilor vegetale comestibile și/sau a acizilor grași utilizați ca aditivi de calitate alimentară. Nu conține adaosuri de alte substanțe decât uleiuri vegetale comestibile și/sau acizi grași utilizați ca aditivi de calitate alimentară.

Nr. indicelui de culoare

77000

Iesce

231-072-3

Denumire chimică

Aluminiu

Formulă chimică

Al

Masă moleculară

26,98

Compoziție

Nu mai puțin de 99 % calculat ca Al pe bază de produs fără ulei

Descriere

Pulbere sau folii subțiri gri-argintii

Identificare

Solubilitatea

Insolubil în apă și în solvenți organici. Solubil în acid clorhidric diluat. Soluția care rezultă dă teste pozitive pentru aluminiu.

Puritatea

Pierdere la uscare

Nu mai mult de 0,5 % (105 °C, pentru greutate constantă)

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

E 174 ARGINT

Sinonime

Argentum, Ag

Clasa

Anorganic

Nr. indicelui de culoare

77820

Iesce

231-131-3

Denumire chimică

Argint

Formulă chimică

Ag

Masă moleculară

107,87

Compoziție

Conținut nu mai puțin de 99,5 % Ag

Descriere

Pulbere sau foi subțiri de culoare argintie

E 175 AUR

Sinonime

Pigment metalic 3, Aurum, Au

Clasa

Anorganic

Nr. de index al culorii

77480

Iesce

231-165-9

Denumire chimică

Aur

Formulă chimică

Au

Masă moleculară

197,0

Compoziție

Conținut nu mai puțin de 90 % Au

Descriere

Pulbere sau foi subțiri de culoare aurie

Puritatea

Argint

Nu mai mult de 7 %

după dizolvare completă

Cupru

Nu mai mult de 4 %

E 180 LITOLRUBINĂ BK

Sinonime

Pigment roșu CI 57, Pigment de rubin, Carmin 6B

Definiție

Litolrubina BK conține în principal calciu 3-hidroxi-4-(4-metil-2-sulfonatofenilazo)-2-naftalin-carboxilat și substanțe colorante auxiliare împreună cu apă, cloruri de calciu și/sau sulfat de calciu ca principale componente incolore.

Clasa

Monoazo

Nr. indicelui de culoare

15850:1

Iesce

226-109-5

Denumire chimică

Calciu 3-hidroxi-4-(4-metil-2-sulfonatofenilazo)-2-naftalin-carboxilat

Formulă chimică

C18H12CaN2O6S

Masă moleculară

424,45

Compoziție

Conținut nu mai puțin de 90 % substanțe colorante totale

E1 cm1 % 200 la ca 442 nm în dimetilformamidă

Descriere

Pulbere de culoare roșie

Identificare

Spectrometrie

Maxim în dimetilformamidă la cca. 442 nm

Puritatea

Substanțe colorante auxiliare

Nu mai mult de 0,5 %

Componente organice altele decât substanțe colorante:

acid 2-amino-5-metilbenzensulfonic, sare de calciu

Nu mai mult de 0,2 %

acid 3-hidroxi-2-naftalincarboxilic, sare de calciu

Nu mai mult de 0,4 %

Amine aromatice primare nesulfonate

Nu mai mult de 0,01 % (exprimată ca anilină)

Substanțe extractibile în eter

Pentru o soluție cu pH 7, nu mai mult de 0,2 %

Arsenic

Nu mai mult de 3 mg/kg

Plumb

Nu mai mult de 10 mg/kg

Mercur

Nu mai mult de 1 mg/kg

Cadmiu

Nu mai mult de 1 mg/kg

Metale grele (ca Pb)

Nu mai mult de 40 mg/kg

---

(1)  Intensitatea culorii este definită ca absorbanța unei soluții apoase de caramel solid de 0,1 % (masă/volum) într-o cuvă de 1 cm la 610 nm.

(2)  Exprimată pe baza echivalentului de culoare, respectiv este exprimată în termeni de produs cu intensitatea culorii de 0,1 unități de absorbție.

(3)  Raportul de absorbție a precipitatului de alcool se definește ca o absorbție a precipitatului la 280 nm împărțită la absorbția la 560 nm (cuvă de 1 cm).

(4)  Benzen nu mai mult de 0,05 % v/v.

---

ANEXA II

PARTEA A

Directiva abrogată și lista modificărilor ulterioare

(menționate la articolul 2)

| Directiva 95/45/CE a Comisiei | (JO L 226, 22.9.1995, p. 1) |
| --- | --- |
| Directiva 1999/75/CE a Comisiei | (JO L 206, 5.8.1999, p. 19) |
| Directiva 2001/50/CE a Comisiei | (JO L 190, 12.7.2001, p. 14) |
| Directiva 2004/47/CE a Comisiei | (JO L 113, 20.4.2004, p. 24) |
| Directiva 2006/33/CE a Comisiei | (JO L 82, 21.3.2006, p. 10) |

Directiva 95/45/CE a Comisiei

(JO L 226, 22.9.1995, p. 1)

Directiva 1999/75/CE a Comisiei

(JO L 206, 5.8.1999, p. 19)

Directiva 2001/50/CE a Comisiei

(JO L 190, 12.7.2001, p. 14)

Directiva 2004/47/CE a Comisiei

(JO L 113, 20.4.2004, p. 24)

Directiva 2006/33/CE a Comisiei

(JO L 82, 21.3.2006, p. 10)

PARTEA B

Termene de transpunere în dreptul intern

(menționate la articolul 2)

| Directiva | Data limită de transpunere |
| --- | --- |
| 95/45/CE | 1 iulie 1996 (1) |
| 1999/75/CE | 1 iulie 2000 |
| 2001/50/CE | 29 iunie 2002 |
| 2004/47/CE | 1 aprilie 2005 (2) |
| 2006/33/CE | 10 aprilie 2007 |

Directiva

Data limită de transpunere

95/45/CE

1 iulie 1996 (1)

1999/75/CE

1 iulie 2000

2001/50/CE

29 iunie 2002

2004/47/CE

1 aprilie 2005 (2)

2006/33/CE

10 aprilie 2007

---

(1)  În conformitate cu art. 2 alin. (2) din Directiva 95/45/CE, produsele introduse pe piață sau etichetate înainte de 1 iulie 1996 care nu sunt în conformitate cu directiva menționată pot fi vândute, cu toate acestea, până la epuizarea stocurilor.

(2)  În conformitate cu art. 3 din Directiva 2004/47/CE, produsele introduse pe piață sau etichetate înainte de 1 aprilie 2005 care nu sunt în conformitate cu directiva menționată pot fi vândute până la epuizarea stocurilor.

---

ANEXA III

Tabel de corespondență

| Directiva 95/45/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 primul alineat | Articolul 1 |
| Articolul 1 al doilea alineat | — |
| Articolul 2 | — |
| — | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Anexă | Anexa I |
| — | Anexa II |
| — | Anexa III |

Directiva 95/45/CE

Prezenta directivă

Articolul 1 primul alineat

Articolul 1

Articolul 1 al doilea alineat

—

Articolul 2

—

—

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

Articolul 4

Articolul 4

Anexă

Anexa I

—

Anexa II

—

Anexa III

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/64

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 decembrie 2008

de stabilire a unui formular de raport privind accidentele majore în temeiul Directivei 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase

[notificată cu numărul C(2008) 7530]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/10/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 96/82/CE a Consiliului din 9 decembrie 1996 privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (1), în special articolul 15 alineatul (2),

după consultarea comitetului instituit prin articolul 22 din directiva menționată,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 14 din Directiva 96/82/CE, statele membre se asigură că, de îndată ce este posibil după producerea unui accident, operatorului i se solicită să informeze autoritățile competente. Articolul 15 alineatul (1) din directivă prevede că statele membre informează Comisia de îndată ce este posibil cu privire la accidentele majore care s-au produs pe teritoriile lor și care îndeplinesc criteriile din anexa VI la directiva menționată. Articolul 15 alineatul (2) din directivă prevede că, de îndată ce s-au colectat informațiile menționate la articolul 14, statele membre informează Comisia cu privire la rezultatul analizei efectuate și la recomandările lor privind măsurile preventive viitoare. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 14 din Directiva 96/82/CE, statele membre se asigură că, de îndată ce este posibil după producerea unui accident, operatorului i se solicită să informeze autoritățile competente. Articolul 15 alineatul (1) din directivă prevede că statele membre informează Comisia de îndată ce este posibil cu privire la accidentele majore care s-au produs pe teritoriile lor și care îndeplinesc criteriile din anexa VI la directiva menționată. Articolul 15 alineatul (2) din directivă prevede că, de îndată ce s-au colectat informațiile menționate la articolul 14, statele membre informează Comisia cu privire la rezultatul analizei efectuate și la recomandările lor privind măsurile preventive viitoare.

| (2) | Informațiile solicitate în temeiul articolului 15 alineatul (2) trebuie furnizate utilizând un formular de raport stabilit și revizuit conform procedurii menționate la articolul 22 din directivă. |
| --- | --- |

(2)

Informațiile solicitate în temeiul articolului 15 alineatul (2) trebuie furnizate utilizând un formular de raport stabilit și revizuit conform procedurii menționate la articolul 22 din directivă.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 22 din directivă, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 22 din directivă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 15 alineatul (2) din Directiva 96/82/CE privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase, Comisia adoptă formularul de raport privind accidentele majore care figurează în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Începând cu 1 decembrie 2008, statele membre furnizează rapoarte care conțin informațiile prevăzute în anexă, utilizând registrul și sistemul de informare în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Directiva 96/82/CE.

Articolul 3

Aplicarea definitivă a formularului de raport privind accidentele majore care figurează în anexă este precedată de o fază de testare de cinci luni, începând cu 1 decembrie 2008.

Articolul 4

În cazul în care faza de testare indică necesitatea modificării formularului de raport privind accidentele majore care figurează în anexă, prezenta decizie se modifică în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 22 din directivă.

Articolul 5

Informațiile confidențiale se tratează în conformitate cu Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (2).

Articolul 6

Rapoartele statelor membre conțin doar informațiile disponibile autorităților competente.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 2 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 10, 14.1.1997, p. 13.

1

(2)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Informații care trebuie furnizate în temeiul articolului 15 alineatul (2) din Directiva 96/82/CE

(Registrul și sistemul de informare la care se face referire în acest document constituie baza de date electronică a sistemului de raportare a accidentelor majore al Comisiei, disponibilă la adresa http://mahbsrv.jrc.it)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/79 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/79

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 decembrie 2008

privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Spania

[notificată cu numărul C(2008) 8477]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(2009/11/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3220/84 al Consiliului din 13 noiembrie 1984 de stabilire a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (1), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, clasificarea carcaselor de porc se realizează prin estimarea conținutului de carne macră cu ajutorul unor metode de estimare confirmate statistic, bazate pe măsurarea fizică a uneia sau a mai multor părți anatomice ale carcasei de porc. Autorizarea metodelor de clasificare este condiționată de încadrarea într-o toleranță maximă de eroare statistică de estimare. Această toleranță este definită la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, clasificarea carcaselor de porc se realizează prin estimarea conținutului de carne macră cu ajutorul unor metode de estimare confirmate statistic, bazate pe măsurarea fizică a uneia sau a mai multor părți anatomice ale carcasei de porc. Autorizarea metodelor de clasificare este condiționată de încadrarea într-o toleranță maximă de eroare statistică de estimare. Această toleranță este definită la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (2).

| (2) | Decizia 88/479/CEE a Comisiei (3) prevede autorizarea a patru metode (DEST, FOM, HGP și Autofom) de clasificare a carcaselor de porc în Spania. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 88/479/CEE a Comisiei (3) prevede autorizarea a patru metode (DEST, FOM, HGP și Autofom) de clasificare a carcaselor de porc în Spania.

| (3) | Ca urmare a unor adaptări tehnice, Spania a solicitat Comisiei să autorizeze actualizarea a două metode (FOM și Autofom), utilizarea a două noi metode (UltraFOM 300 și VCS2000) și eliminarea a două metode (HGP și DEST) și a prezentat rezultatele testelor sale de tranșare în partea a doua a protocolului prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a unor adaptări tehnice, Spania a solicitat Comisiei să autorizeze actualizarea a două metode (FOM și Autofom), utilizarea a două noi metode (UltraFOM 300 și VCS2000) și eliminarea a două metode (HGP și DEST) și a prezentat rezultatele testelor sale de tranșare în partea a doua a protocolului prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.

| (4) | Din examinarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a acestor metode de clasificare. |
| --- | --- |

(4)

Din examinarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a acestor metode de clasificare.

| (5) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, statele membre pot fi autorizate să prevadă o prezentare a carcaselor de porc diferită de cea menționată la articolul respectiv atunci când practica comercială sau cerințele tehnice o justifică. În Spania, practica comercială poate include, pe lângă îndepărtarea limbii, a părului, a unghiilor, a organelor genitale, a osânzei, a rinichilor și a diafragmei, după cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, și îndepărtarea membrelor anterioare din carcasele de porc. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) paragraful al doilea din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, statele membre pot fi autorizate să prevadă o prezentare a carcaselor de porc diferită de cea menționată la articolul respectiv atunci când practica comercială sau cerințele tehnice o justifică. În Spania, practica comercială poate include, pe lângă îndepărtarea limbii, a părului, a unghiilor, a organelor genitale, a osânzei, a rinichilor și a diafragmei, după cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, și îndepărtarea membrelor anterioare din carcasele de porc.

| (6) | Nicio modificare a aparatelor sau a metodelor de clasificare nu poate fi autorizată decât printr-o nouă decizie a Comisiei, adoptată pe baza experienței acumulate. Prezenta autorizare poate fi retrasă din acest motiv. |
| --- | --- |

(6)

Nicio modificare a aparatelor sau a metodelor de clasificare nu poate fi autorizată decât printr-o nouă decizie a Comisiei, adoptată pe baza experienței acumulate. Prezenta autorizare poate fi retrasă din acest motiv.

| (7) | Din motive de claritate, Decizia 88/479/CEE ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă decizie. |
| --- | --- |

(7)

Din motive de claritate, Decizia 88/479/CEE ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă decizie.

| (8) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, în Spania se autorizează utilizarea următoarelor metode de clasificare a carcaselor de porc:

| (a) | aparatul denumit „Fat-O-Meater (FOM)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă; |
| --- | --- |

(a)

aparatul denumit „Fat-O-Meater (FOM)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă;

| (b) | aparatul denumit „Fully automatic ultrasonic carcasse grading (Autofom)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă; |
| --- | --- |

(b)

aparatul denumit „Fully automatic ultrasonic carcasse grading (Autofom)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă;

| (c) | aparatul denumit „UltraFOM 300” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 a anexei; |
| --- | --- |

(c)

aparatul denumit „UltraFOM 300” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 a anexei;

| (d) | aparatul denumit „Automatic Vision system (VCS2000)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 a anexei. |
| --- | --- |

(d)

aparatul denumit „Automatic Vision system (VCS2000)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 a anexei.

Articolul 2

Prin derogare de la articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, carcasele de porc pot fi prezentate și fără membrele anterioare înainte de cântărire și clasificare. În acest caz, cu scopul de a stabili cotările porcului sacrificat pe o bază comparabilă, greutatea înregistrată a carcasei calde este majorată cu 0,840 kilograme.

Articolul 3

Nu se autorizează nicio modificare adusă aparatelor sau metodelor de estimare.

Articolul 4

Decizia 88/479/CEE se abrogă.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 301, 20.11.1984, p. 1.

1

(2)  JO L 285, 25.10.1985, p. 39.

2

(3)  JO L 234, 24.8.1988, p. 20.

3

---

ANEXĂ

METODE DE CLASIFICARE A CARCASELOR DE PORC ÎN SPANIA

Partea 1

FAT-O-MEATER (FOM)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater (FOM)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater (FOM)”.

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă cu diametrul de 6 milimetri care conține o fotodiodă Siemens de tip SFH 950 și un fotodetector (de tip SFH 960) și având o distanță de operare cuprinsă între 3 și 103 milimetri. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă cu diametrul de 6 milimetri care conține o fotodiodă Siemens de tip SFH 950 și un fotodetector (de tip SFH 960) și având o distanță de operare cuprinsă între 3 și 103 milimetri. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2,
  unde: | = | conținutul estimat de carne macră al carcasei (în procente), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | grosimea grăsimii dintre a treia și a patra coastă, măsurată la 60 mm de la linia mediană (în milimetri), |
| X2 | = | grosimea mușchiului măsurată în același timp și în același loc ca X1 (în milimetri). |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2,

unde:

Image

=

conținutul estimat de carne macră al carcasei (în procente),

X1

=

grosimea grăsimii dintre a treia și a patra coastă, măsurată la 60 mm de la linia mediană (în milimetri),

X2

=

grosimea mușchiului măsurată în același timp și în același loc ca X1 (în milimetri).

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme.

Partea 2

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fully automatic ultrasonic carcasse grading (Autofom)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fully automatic ultrasonic carcasse grading (Autofom)”.

| 2. | Aparatul este dotat cu șaisprezece transductoare ultrasonice de 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), cu o distanță de operare între transductoare de 25 mm.
  Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii grăsimii dorsale și a mușchiului.
  Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu șaisprezece transductoare ultrasonice de 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), cu o distanță de operare între transductoare de 25 mm.

Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii grăsimii dorsale și a mușchiului.

Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 34 de puncte de măsurare după următoarea formulă:

  = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123
  unde: | = | conținutul estimat de carne macră al carcasei. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 34 de puncte de măsurare după următoarea formulă:

Image = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123

unde:

Image

=

conținutul estimat de carne macră al carcasei.

V22, V23, ... V123 sunt variabilele măsurate cu ajutorul Autofom.

| 4. | Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului prezentat Comisiei de către Spania în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.
  Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme. |
| --- | --- |

4.

Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului prezentat Comisiei de către Spania în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme.

Partea 3

ULTRA FOM 300

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „UltraFOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „UltraFOM 300”.

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică de 4 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Semnalul ultrasonic este digitalizat, stocat și procesat prin intermediul unui microprocesor (de tip Intel 80 C 32). Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului UltraFOM. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică de 4 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Semnalul ultrasonic este digitalizat, stocat și procesat prin intermediul unui microprocesor (de tip Intel 80 C 32). Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului UltraFOM.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2,
  unde: | = | conținutul estimat de carne macră (în procente), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | grosimea grăsimii dintre a treia și a patra coastă, măsurată la 70 mm de la linia mediană (în milimetri), |
| X2 | = | grosimea mușchiului, măsurată în același timp și în același loc ca X1 (în milimetri). |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2,

unde:

Image

=

conținutul estimat de carne macră (în procente),

X1

=

grosimea grăsimii dintre a treia și a patra coastă, măsurată la 70 mm de la linia mediană (în milimetri),

X2

=

grosimea mușchiului, măsurată în același timp și în același loc ca X1 (în milimetri).

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme.

Partea 4

AUTOMATIC VISION SYSTEM (VCS2000)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Automatic Vision system (VCS2000)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Automatic Vision system (VCS2000)”.

| 2. | Aparatul VCS2000 este un sistem de prelucrare a imaginilor pentru determinarea automată a valorilor comerciale a semicarcaselor de porc. Acest sistem se folosește online în cadrul sistemului de producție aferent sacrificării, semicarcasele fiind filmate automat prin intermediul unui sistem de camere de luat vederi. Imaginile sunt apoi prelucrate pe un computer, cu ajutorul unui program informatic special de prelucrare a imaginilor. |
| --- | --- |

2.

Aparatul VCS2000 este un sistem de prelucrare a imaginilor pentru determinarea automată a valorilor comerciale a semicarcaselor de porc. Acest sistem se folosește online în cadrul sistemului de producție aferent sacrificării, semicarcasele fiind filmate automat prin intermediul unui sistem de camere de luat vederi. Imaginile sunt apoi prelucrate pe un computer, cu ajutorul unui program informatic special de prelucrare a imaginilor.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează pe baza a 70 de puncte de măsurare, după următoarea formulă:

  = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59,
  unde | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează pe baza a 70 de puncte de măsurare, după următoarea formulă:

Image = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59,

unde

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă,

X2, X40, ... X70/59 sunt variabilele măsurate prin intermediul VCS2000.

| 4. | Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului prezentat Comisiei de către Spania în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.
  Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme. |
| --- | --- |

4.

Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului prezentat Comisiei de către Spania în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 kilograme.

---

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/83

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 decembrie 2008

privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Danemarca

[notificată cu numărul C(2008) 8498]

(Numai textul în limba daneză este autentic)

(2009/12/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3220/84 al Consiliului din 13 noiembrie 1984 de stabilire a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (1), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, clasificarea carcaselor de porc se realizează prin estimarea conținutului de carne macră cu ajutorul unor metode de estimare confirmate statistic, bazate pe măsurarea fizică a uneia sau a mai multor părți anatomice ale carcasei de porc. Autorizarea metodelor de clasificare este condiționată de încadrarea într-o toleranță maximă de eroare statistică de estimare. Această toleranță este definită la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, clasificarea carcaselor de porc se realizează prin estimarea conținutului de carne macră cu ajutorul unor metode de estimare confirmate statistic, bazate pe măsurarea fizică a uneia sau a mai multor părți anatomice ale carcasei de porc. Autorizarea metodelor de clasificare este condiționată de încadrarea într-o toleranță maximă de eroare statistică de estimare. Această toleranță este definită la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei din 24 octombrie 1985 privind stabilirea modalităților de aplicare a grilei comunitare de clasificare a carcaselor de porc (2).

| (2) | Decizia 92/469/CEE a Comisiei (3) prevede autorizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Danemarca. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 92/469/CEE a Comisiei (3) prevede autorizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Danemarca.

| (3) | Ca urmare a unor adaptări tehnice, Danemarca a solicitat Comisiei să autorizeze actualizarea a patru metode autorizate și utilizarea a două metode actualizate (Autofom DK și FOM II) și a prezentat rezultatele testelor sale de tranșare în partea a doua a protocolului prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a unor adaptări tehnice, Danemarca a solicitat Comisiei să autorizeze actualizarea a patru metode autorizate și utilizarea a două metode actualizate (Autofom DK și FOM II) și a prezentat rezultatele testelor sale de tranșare în partea a doua a protocolului prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85.

| (4) | Din examinarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a acestor metode de clasificare. |
| --- | --- |

(4)

Din examinarea acestei cereri reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a acestor metode de clasificare.

| (5) | Nicio modificare a aparatelor sau a metodelor de clasificare nu poate fi autorizată decât printr-o nouă decizie a Comisiei, adoptată pe baza experienței acumulate. Prezenta autorizare poate fi retrasă din acest motiv. |
| --- | --- |

(5)

Nicio modificare a aparatelor sau a metodelor de clasificare nu poate fi autorizată decât printr-o nouă decizie a Comisiei, adoptată pe baza experienței acumulate. Prezenta autorizare poate fi retrasă din acest motiv.

| (6) | Din motive de claritate, Decizia 92/469/CEE ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă decizie. |
| --- | --- |

(6)

Din motive de claritate, Decizia 92/469/CEE ar trebui abrogată și înlocuită cu o nouă decizie.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3220/84, în Danemarca se autorizează utilizarea următoarelor metode pentru clasificarea carcaselor de porc:

| (a) | aparatul denumit „Klassificeringscenter (KC)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă; |
| --- | --- |

(a)

aparatul denumit „Klassificeringscenter (KC)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă;

| (b) | aparatul denumit „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă; |
| --- | --- |

(b)

aparatul denumit „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă;

| (c) | aparatul denumit „Uni-Fat-O-Meater (Unifom)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 din anexă; |
| --- | --- |

(c)

aparatul denumit „Uni-Fat-O-Meater (Unifom)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 din anexă;

| (d) | aparatul denumit „Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 din anexă; |
| --- | --- |

(d)

aparatul denumit „Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 din anexă;

| (e) | aparatul denumit „Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 5 din anexă; |
| --- | --- |

(e)

aparatul denumit „Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 5 din anexă;

| (f) | aparatul denumit „Fat-O-Meater II (FOM II)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 6 din anexă. |
| --- | --- |

(f)

aparatul denumit „Fat-O-Meater II (FOM II)” și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 6 din anexă.

Articolul 2

Nu se autorizează nicio modificare adusă aparatelor sau metodelor de estimare.

Articolul 3

Decizia 92/469/CEE se abrogă.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 301, 20.11.1984, p. 1.

1

(2)  JO L 285, 25.10.1985, p. 39.

2

(3)  JO L 265, 11.9.1992, p. 39.

3

---

ANEXĂ

METODE DE CLASIFICARE A CARCASELOR DE PORC ÎN DANEMARCA

Partea 1

KLASSIFICERINGSCENTER (KC)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Klassificeringscenter (KC)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Klassificeringscenter (KC)”.

| 2. | Aparatul este dotat cu nouă sonde de câte șase milimetri, fiecare conținând o fotodiodă (Siemens de tip SFH 950 LD242 II sau similară) și un fotodetector (Siemens de tip SFH 960 – PB 103 sau similar) și având o distanță de operare cuprinsă între 1 și 180 milimetri. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu nouă sonde de câte șase milimetri, fiecare conținând o fotodiodă (Siemens de tip SFH 950 LD242 II sau similară) și un fotodetector (Siemens de tip SFH 960 – PB 103 sau similar) și având o distanță de operare cuprinsă între 1 și 180 milimetri. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 10 măsurători luate din șapte puncte de măsurare, indicate la punctul 4, conform următoarei formule:

  = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 10 măsurători luate din șapte puncte de măsurare, indicate la punctul 4, conform următoarei formule:

Image = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă

| 4. | Punctele de măsurare sunt:







  x1 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în centrul celei de-a treia vertebre cervicale, la 10,5 cm de la linia mediană a carcasei, |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în centrul celei de-a patra vertebre cervicale, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x3 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între a patra și a cincea ultime vertebre toracice, la 3 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x4 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între a doua și a treia ultime vertebre toracice, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x5 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între prima vertebră lombară și ultima vertebră toracică, la 6 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x6 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 4 cm înainte de marginea anterioară a osului pubian, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x7 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la marginea anterioară a osului pubian, la 11 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x8 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între a patra și a cincea ultime vertebre toracice, la 3 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x9 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între a doua și a treia ultime vertebre toracice, la 7 cm de la linia mediană a carcasei, |
| x10 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între prima vertebră lombară și ultima vertebră toracică, la 6 cm de la linia mediană a carcasei. |

4.

Punctele de măsurare sunt:

x1

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în centrul celei de-a treia vertebre cervicale, la 10,5 cm de la linia mediană a carcasei,

x2

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în centrul celei de-a patra vertebre cervicale, la 7 cm de la linia mediană a carcasei,

x3

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între a patra și a cincea ultime vertebre toracice, la 3 cm de la linia mediană a carcasei,

x4

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între a doua și a treia ultime vertebre toracice, la 7 cm de la linia mediană a carcasei,

x5

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată între prima vertebră lombară și ultima vertebră toracică, la 6 cm de la linia mediană a carcasei,

x6

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 4 cm înainte de marginea anterioară a osului pubian, la 7 cm de la linia mediană a carcasei,

x7

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la marginea anterioară a osului pubian, la 11 cm de la linia mediană a carcasei,

x8

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între a patra și a cincea ultime vertebre toracice, la 3 cm de la linia mediană a carcasei,

x9

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între a doua și a treia ultime vertebre toracice, la 7 cm de la linia mediană a carcasei,

x10

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată între prima vertebră lombară și ultima vertebră toracică, la 6 cm de la linia mediană a carcasei.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg

Partea 2

FAT-O-MEATER/MANUEL KLASSIFICERING (FOM/MK)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)”.

| 2. | Aparatul este un dispozitiv de tipul Fat-O-Meater și este dotat cu o sondă cu diametrul de 6 milimetri care conține un fotodetector (Siemens de tip SFH 960 – BP 103 sau similar) și are o distanță de operare cuprinsă între 1 și 94 milimetri. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este un dispozitiv de tipul Fat-O-Meater și este dotat cu o sondă cu diametrul de 6 milimetri care conține un fotodetector (Siemens de tip SFH 960 – BP 103 sau similar) și are o distanță de operare cuprinsă între 1 și 94 milimetri.

| 3. | Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale.
  Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă

| 4. | Punctele de măsurare sunt:







  x1 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare, |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste, |
| x3 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2. |

4.

Punctele de măsurare sunt:

x1

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare,

x2

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste,

x3

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg

Partea 3

UNI-FAT-O-MEATER (UNIFOM)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom). |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom).

| 2. | Aparatul este identic cu cel descris în partea 2 punctul 2. Cu toate acestea, Unifom diferă de MK în ceea ce privește calculatorul și software-ul de interpretare a profilului de reflexie al sondei optice. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este identic cu cel descris în partea 2 punctul 2. Cu toate acestea, Unifom diferă de MK în ceea ce privește calculatorul și software-ul de interpretare a profilului de reflexie al sondei optice.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă

| 4. | Punctele de măsurare sunt:







  x1 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare, |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste, |
| x3 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2. |

4.

Punctele de măsurare sunt:

x1

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare,

x2

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste,

x3

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg

Partea 4

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM 1)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)”.

| 2. | Aparatul este dotat cu 16 transductoare ultrasonice de 2MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP sau similar), cu o distanță de 25 mm între ele.
  Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale de prelucrare a datelor. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu 16 transductoare ultrasonice de 2MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP sau similar), cu o distanță de 25 mm între ele.

Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unei unități centrale de prelucrare a datelor.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 127 de puncte separate de măsurare, după următoarea formulă:

  = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126
  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă. Constantele c și c0-c126 figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează pe baza a 127 de puncte separate de măsurare, după următoarea formulă:

Image = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă. Constantele c și c0-c126 figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.

| 4. | Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.
  Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg |
| --- | --- |

4.

Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg

Partea 5

UPDATED FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM DK)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)”.

| 2. | Aparatul este compatibil din punct de vedere mecanic cu AutoFOM 1 în ceea ce privește dispozitivul său de scanare. De asemenea, principiul de măsurare rămâne neschimbat. AutoFOM DK se deosebește de AutoFOM 1 printr-un dispozitiv care asigură trecerea în poziție dreaptă a carcasei prin unitatea de măsurare și care, împreună cu un senzor laser care detectează carcasa, asigură măsurători simetrice, cu o capacitate de calcul mai mare și cu un nou pachet software care asigură o creștere a vitezei de proiectare și a rezoluției imaginilor. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este compatibil din punct de vedere mecanic cu AutoFOM 1 în ceea ce privește dispozitivul său de scanare. De asemenea, principiul de măsurare rămâne neschimbat. AutoFOM DK se deosebește de AutoFOM 1 printr-un dispozitiv care asigură trecerea în poziție dreaptă a carcasei prin unitatea de măsurare și care, împreună cu un senzor laser care detectează carcasa, asigură măsurători simetrice, cu o capacitate de calcul mai mare și cu un nou pachet software care asigură o creștere a vitezei de proiectare și a rezoluției imaginilor.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă

| 4. | Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.
  Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg |
| --- | --- |

4.

Descrierea punctelor de măsurare și a metodei statistice figurează în partea a II-a a protocolului danez, care a fost prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2967/85 al Comisiei.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg

Partea 6

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater II (FOM II)”. |
| --- | --- |

1.

Clasificarea carcaselor de porc se realizează cu ajutorul aparatului denumit „Fat-O-Meater II (FOM II)”.

| 2. | Aparatul este o nouă versiune a sistemului de măsurare FAT-O-Meater. Principiul de măsurare de bază, descris la punctul 2 din părțile 2 și 3, rămâne neschimbat, însă software-ul, hardware-ul și concepția mecanică sunt reproiectate. Pistolul FOM II constă dintr-o sondă optică dotată cu un cuțit, un dispozitiv de măsurare în profunzime și o consolă de colectare și analiză a datelor. Colectarea și analiza relevante din punct de vedere juridic sunt conținute în pistolul FOM II. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este o nouă versiune a sistemului de măsurare FAT-O-Meater. Principiul de măsurare de bază, descris la punctul 2 din părțile 2 și 3, rămâne neschimbat, însă software-ul, hardware-ul și concepția mecanică sunt reproiectate. Pistolul FOM II constă dintr-o sondă optică dotată cu un cuțit, un dispozitiv de măsurare în profunzime și o consolă de colectare și analiză a datelor. Colectarea și analiza relevante din punct de vedere juridic sunt conținute în pistolul FOM II.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

  = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

  unde: | = | procentajul estimat de carne macră în carcasă |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Image = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

unde:

Image

=

procentajul estimat de carne macră în carcasă

| 4. | Punctele de măsurare sunt:







  x1 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare, |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste, |
| x3 | = | grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2. |

4.

Punctele de măsurare sunt:

x1

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 8 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime vertebre lombare,

x2

=

grosimea grăsimii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la 6 cm de la linia mediană a carcasei, între a treia și a patra ultime coaste,

x3

=

grosimea mușchiului în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca x2.

Formula este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 110 kg.

---

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/89

---

DECIZIA NR. 1/2008 A COMITETULUI MIXT VETERINAR INSTITUIT PRIN ACORDUL DINTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ PRIVIND COMERȚUL CU PRODUSE AGRICOLE

din 23 decembrie 2008

cu privire la modificarea apendicelor 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord

(2009/13/CE)

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole (denumit în continuare „acordul agricol”), în special articolul 19 alineatul (3) din anexa 11,

întrucât:

| (1) | Acordul agricol a intrat în vigoare la 1 iunie 2002. |
| --- | --- |

(1)

Acordul agricol a intrat în vigoare la 1 iunie 2002.

| (2) | În temeiul articolului 19 alineatul (1) din anexa 11 la acordul agricol, Comitetul mixt veterinar are sarcina de a examina orice chestiune referitoare la anexa menționată și la punerea în aplicare a acesteia și de a-și asuma atribuțiile prevăzute în respectiva anexă. Articolul 19 alineatul (3) din anexa respectivă împuternicește Comitetul mixt veterinar să modifice apendicele la aceasta, în special în vederea adaptării și actualizării acestora. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 19 alineatul (1) din anexa 11 la acordul agricol, Comitetul mixt veterinar are sarcina de a examina orice chestiune referitoare la anexa menționată și la punerea în aplicare a acesteia și de a-și asuma atribuțiile prevăzute în respectiva anexă. Articolul 19 alineatul (3) din anexa respectivă împuternicește Comitetul mixt veterinar să modifice apendicele la aceasta, în special în vederea adaptării și actualizării acestora.

| (3) | Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate prima dată prin Decizia nr. 2/2003 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 25 noiembrie 2003 de modificare a apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 11 la anexa 11 la acord (1). |
| --- | --- |

(3)

Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate prima dată prin Decizia nr. 2/2003 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 25 noiembrie 2003 de modificare a apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 11 la anexa 11 la acord (1).

| (4) | Apendicele la anexa 11 la Acordul agricol au fost modificate ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 1 decembrie 2006 de modificare a apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord (2). |
| --- | --- |

(4)

Apendicele la anexa 11 la Acordul agricol au fost modificate ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 1 decembrie 2006 de modificare a apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord (2).

| (5) | Confederația Elvețiană (denumită în continuare „Elveția”) s-a angajat să includă în legislația sa națională dispozițiile Directivei nr. 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate (3), ale Directivei nr. 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (4), ale Directivei 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (5), ale Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6), precum și toate dispozițiile adoptate în vederea aplicării acestora în domeniul controlului importurilor în Uniunea Europeană provenind din țări terțe. |
| --- | --- |

(5)

Confederația Elvețiană (denumită în continuare „Elveția”) s-a angajat să includă în legislația sa națională dispozițiile Directivei nr. 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate (3), ale Directivei nr. 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (4), ale Directivei 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (5), ale Regulamentului (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6), precum și toate dispozițiile adoptate în vederea aplicării acestora în domeniul controlului importurilor în Uniunea Europeană provenind din țări terțe.

| (6) | În scopul furnizării mijloacelor necesare pentru efectuarea controalelor la importul produselor de origine animală care provin din țări terțe, este necesar ca Elveția să fie integrată, cel puțin parțial, în sistemul de alertă rapidă instituit prin articolul 50 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (7). |
| --- | --- |

(6)

În scopul furnizării mijloacelor necesare pentru efectuarea controalelor la importul produselor de origine animală care provin din țări terțe, este necesar ca Elveția să fie integrată, cel puțin parțial, în sistemul de alertă rapidă instituit prin articolul 50 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (7).

| (7) | Măsurile sanitare prevăzute de legislația elvețiană și de cea comunitară pentru controalele veterinare ale circulației și importurilor de animale și de produse de origine animală sunt recunoscute ca fiind echivalente. Prin urmare, este necesar să se modifice textul apendicelor 5 și 10 la anexa 11 la acordul menționat anterior. |
| --- | --- |

(7)

Măsurile sanitare prevăzute de legislația elvețiană și de cea comunitară pentru controalele veterinare ale circulației și importurilor de animale și de produse de origine animală sunt recunoscute ca fiind echivalente. Prin urmare, este necesar să se modifice textul apendicelor 5 și 10 la anexa 11 la acordul menționat anterior.

| (8) | Elveția s-a angajat să includă în legislația sa națională dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie (8). |
| --- | --- |

(8)

Elveția s-a angajat să includă în legislația sa națională dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie (8).

| (9) | Este necesar ca apendicele 2, 3, 4 și 6 la anexa 11 la acord să fie modificate în funcție de schimbările intervenite în legislația comunitară și elvețiană în vigoare la data de 30 iunie 2008, |
| --- | --- |

(9)

Este necesar ca apendicele 2, 3, 4 și 6 la anexa 11 la acord să fie modificate în funcție de schimbările intervenite în legislația comunitară și elvețiană în vigoare la data de 30 iunie 2008,

DECIDE:

Articolul 1

Apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Apendicele 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acordul agricol se modifică în confirmitate cu anexele II-VI la prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie, redactată în dublu exemplar, este semnată de copreședinți sau de alte persoane autorizate să acționeze în numele părților.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data intrării în vigoare a Acordului între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană de modificare a anexei 11 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole (denumită în continuare „anexa 11 la acord”).

În cazul aplicării provizorii a anexei 11 la acord, prezenta decizie se aplică de asemenea cu titlu provizoriu de la aceeași data, până la intrarea în vigoare a acordului.

Articolul 5

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Semnată la Paris, 23 decembrie 2008.

În numele Confederației Elvețiene

Șeful delegației

Hans WYSS

Semnată la Paris, 23 decembrie 2008.

În numele Comunității Europene

Șeful delegației

Paul VAN GELDORP

---

(1)  JO L 23, 28.1.2004, p. 27.

1

(2)  JO L 32, 6.2.2007, p. 91.

2

(3)  JO L 268, 24.9.1991, p. 56.

3

(4)  JO L 24, 30.1.1998, p. 9.

4

(5)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

5

(6)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

6

(7)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

7

(8)  JO L 146, 13.6.2003, p. 1.

8

---

ANEXA I

Apendicele 2 la anexa 11 se completează după cum urmează:

„X.   Circulația necomercială a animalelor de companie

A.   LEGISLAȚIE (1)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (JO L 146, 13.6.2003, p. 1). | Ordonanța privind importul de animale de companie (OIAC) din 18 aprilie 2007 (RS 916.443.14). |

Comunitate

Elveția

Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (JO L 146, 13.6.2003, p. 1).

Ordonanța privind importul de animale de companie (OIAC) din 18 aprilie 2007 (RS 916.443.14).

B.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| 1. | Sistemul de identificare este cel prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 998/2003. |
| --- | --- |

1.

Sistemul de identificare este cel prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 998/2003.

| 2. | Valabilitatea vaccinării antirabice și, dacă este cazul, a revaccinării, este recunoscută în funcție de recomandările laboratorului de fabricație în conformitate cu dispozițiile articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 și ale Deciziei 2005/91/CE a Comisiei din 2 februarie 2005 de stabilire a perioadei după care vaccinul antirabic este considerat în curs de valabilitate (2). |
| --- | --- |

2.

Valabilitatea vaccinării antirabice și, dacă este cazul, a revaccinării, este recunoscută în funcție de recomandările laboratorului de fabricație în conformitate cu dispozițiile articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 998/2003 și ale Deciziei 2005/91/CE a Comisiei din 2 februarie 2005 de stabilire a perioadei după care vaccinul antirabic este considerat în curs de valabilitate (2).

| 3. | Pașaportul care trebuie utilizat este cel prevăzut prin Decizia 2003/803/CE a Comisiei din 26 noiembrie 2003 de stabilire a pașaportului-tip pentru circulația intracomunitară a câinilor, a pisicilor și a dihorilor domestici (3). |
| --- | --- |

3.

Pașaportul care trebuie utilizat este cel prevăzut prin Decizia 2003/803/CE a Comisiei din 26 noiembrie 2003 de stabilire a pașaportului-tip pentru circulația intracomunitară a câinilor, a pisicilor și a dihorilor domestici (3).

| 4. | În sensul prezentului apendice, pentru circulația necomercială a animalelor de companie între statele membre ale Comunității Europene și Elveția, dispozițiile capitolului II (Dispoziții privind circulația între statele membre) din Regulamentul (CE) nr. 998/2003, se aplică mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

4.

În sensul prezentului apendice, pentru circulația necomercială a animalelor de companie între statele membre ale Comunității Europene și Elveția, dispozițiile capitolului II (Dispoziții privind circulația între statele membre) din Regulamentul (CE) nr. 998/2003, se aplică mutatis mutandis.”

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

1

(2)  JO L 31, 4.2.2005, p. 61.

2

(3)  JO L 312, 27.11.2003, p. 1.

3

---

ANEXA II

Apendicele 3 la anexa 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Apendicele 3

IMPORTUL DE ANIMALE VII, DE MATERIAL SEMINAL, OVULE ȘI EMBRIONI APARȚINÂND ACESTORA DIN ȚĂRILE TERȚE

I.   Comunitate – legislație (1)

A.   Ungulate, cu excepția ecvideelor

Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii, de modificare a Directivelor 90/426/CEE și 92/65/CEE și de abrogare a Directivei 72/462/CEE (JO L 139, 30.4.2004, p. 320).

B.   Ecvidee

Directiva 90/426/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990, privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (JO L 224, 18.8.1990, p. 42).

C.   Păsări de curte și ouă destinate incubației

Directiva 90/539/CEE a Consiliului din 15 octombrie 1990, privind condițiile de sănătate animală care reglementează comerțul intracomunitar și importurile din țări terțe de păsări de curte și de ouă destinate incubației (JO L 303, 31.10.1990, p. 6).

D   Animale de acvacultură

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind condițiile de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14).

E.   Embrioni din specia bovină

Directiva 89/556/CEE a Consiliului din 25 septembrie 1989, de stabilire a condițiilor de sănătate animală care reglementează comerțul intracomunitar și importurile de embrioni de animale domestice din specia bovină provenind din țări terțe (JO L 302, 19.10.1989, p. 1).

F.   Material seminal bovin

Directiva 88/407/CEE a Consiliului din 14 iunie 1988 de stabilire a cerințelor de sănătate animală aplicabile în schimburile intracomunitare și la importul de material seminal provenit de la animale domestice din specia bovină (JO L 194, 22.7.1988, p. 10).

G.   Material seminal porcin

Directiva 90/429/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a cerințelor de sănătate animală aplicabile în schimburile intracomunitare și la importul de material seminal provenit de la animale domestice din specia porcină (JO L 224, 18.8.1990, p. 62).

H.   Alte animale vii

| 1. | Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de stabilire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (JO L 268, 14.9.1992, p. 54). |
| --- | --- |

1.

Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de stabilire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (JO L 268, 14.9.1992, p. 54).

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (JO L 146, 13.6.2003, p. 1). |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (JO L 146, 13.6.2003, p. 1).

I.   Alte dispoziții specifice

| 1. | Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3). |
| --- | --- |

1.

Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3).

| 2. | Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10). |
| --- | --- |

2.

Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10).

II.   Elveția – legislație (2)

| 1. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 5. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | Ordonanța din 18 august 2004 privind medicamentele veterinare (OMedV), (RS 812.212.27); |
| --- | --- |

6.

Ordonanța din 18 august 2004 privind medicamentele veterinare (OMedV), (RS 812.212.27);

| 7. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

7.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472).

III.   Norme de aplicare

Oficiul federal veterinar aplică, simultan cu statele membre ale Comunității, condițiile de import prevăzute în actele menționate la punctul I din prezentul apendice, măsurile de aplicare și listele cu unitățile care sunt autorizate să facă importurile corespunzătoare. Obligația se aplică tuturor actelor corespunzătoare, oricare ar fi data de adoptare a acestora.

Oficiul federal veterinar poate adopta măsuri mai restrictive și solicita garanții suplimentare. În cadrul Comitetului mixt veterinar vor avea loc consultări în vederea găsirii soluțiilor corespunzătoare.

Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar.

În sensul aplicării prezentei anexe, pentru Elveția, grădina zoologică din Zurich este aprobată ca centru autorizat în conformitate cu dispozițiile din anexa C la Directiva 92/65/CEE.”

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

1

(2)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

2

---

ANEXA III

Apendicele 4 la anexa 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Apendicele 4

ZOOTEHNIE, INCLUSIV IMPORTURI DIN ȚĂRI TERȚE

A.   Legislații (1)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| Directiva 77/504/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 privind animalele pentru reproducție de rasă pură din specia bovină (JO L 206, 12.8.1977, p. 8).
  Directiva 88/661/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1988 privind normele zootehnice aplicabile animalelor pentru reproducție din specia porcină (JO L 382, 31.12.1988, p. 36).
  Directiva 87/328/CEE a Consiliului din 18 iunie 1987 privind acceptarea la reproducere a bovinelor pentru reproducție de rasă pură (JO L 167, 26.6.1987, p. 54).
  Directiva 88/407/CEE a Consiliului din 14 iunie 1988 de stabilire a cerințelor de sănătate animală aplicabile în schimburile intracomunitare și la importul de material seminal congelat de la animale din specia bovină (JO L 194, 22.7.1988, p. 10).
  Directiva 89/361/CEE a Consiliului din 30 mai 1989 privind animalele pentru reproducție de rasă pură din speciile ovină și caprină (JO L 153, 6.6.1989, p. 30).
  Directiva 90/118/CEE a Consiliului din 5 martie 1990 privind acceptarea în scopul reproducției a porcilor reproducători hibrizi (JO L 71, 17.3.1990, p. 34).
  Directiva 90/119/CEE a Consiliului din 5 martie 1990 privind acceptarea în scopul reproducției a porcilor reproducători hibrizi (JO L 71, 17.3.1990, p. 36).
  Directiva 90/427/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile zootehnice și genealogice care reglementează schimburile intracomunitare de ecvidee (JO L 224, 18.8.1990, p. 55).
  Directiva 90/428/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind schimburile de cai pentru concursuri și de stabilire a condițiilor de participare la aceste concursuri (JO L 224, 18.8.1990, p. 60).
  Directiva 91/174/CEE a Consiliului din 25 martie 1991 privind condițiile zootehnice și genealogice care reglementează comercializarea animalelor de rasă și de modificare a Directivelor 77/504/CEE și 90/425/CEE (JO L 85, 5.4.1991, p. 37).
  Directiva 94/28/CE a Consiliului din 23 iunie 1994 de stabilire a principiilor referitoare la condițiile zootehnice și genealogice care se aplică importului de animale, material seminal, ovule și embrioni provenind din țări terțe și de modificare a Directivei 77/504/CEE privind animalele pentru reproducție de rasă pură din specia bovină (JO L 178, 12.7.1994, p. 66). | Ordonanța din 14 noiembrie 2007 privind creșterea animalelor (RS 916.310). |

Comunitate

Elveția

Directiva 77/504/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 privind animalele pentru reproducție de rasă pură din specia bovină (JO L 206, 12.8.1977, p. 8).

Directiva 88/661/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1988 privind normele zootehnice aplicabile animalelor pentru reproducție din specia porcină (JO L 382, 31.12.1988, p. 36).

Directiva 87/328/CEE a Consiliului din 18 iunie 1987 privind acceptarea la reproducere a bovinelor pentru reproducție de rasă pură (JO L 167, 26.6.1987, p. 54).

Directiva 88/407/CEE a Consiliului din 14 iunie 1988 de stabilire a cerințelor de sănătate animală aplicabile în schimburile intracomunitare și la importul de material seminal congelat de la animale din specia bovină (JO L 194, 22.7.1988, p. 10).

Directiva 89/361/CEE a Consiliului din 30 mai 1989 privind animalele pentru reproducție de rasă pură din speciile ovină și caprină (JO L 153, 6.6.1989, p. 30).

Directiva 90/118/CEE a Consiliului din 5 martie 1990 privind acceptarea în scopul reproducției a porcilor reproducători hibrizi (JO L 71, 17.3.1990, p. 34).

Directiva 90/119/CEE a Consiliului din 5 martie 1990 privind acceptarea în scopul reproducției a porcilor reproducători hibrizi (JO L 71, 17.3.1990, p. 36).

Directiva 90/427/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile zootehnice și genealogice care reglementează schimburile intracomunitare de ecvidee (JO L 224, 18.8.1990, p. 55).

Directiva 90/428/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind schimburile de cai pentru concursuri și de stabilire a condițiilor de participare la aceste concursuri (JO L 224, 18.8.1990, p. 60).

Directiva 91/174/CEE a Consiliului din 25 martie 1991 privind condițiile zootehnice și genealogice care reglementează comercializarea animalelor de rasă și de modificare a Directivelor 77/504/CEE și 90/425/CEE (JO L 85, 5.4.1991, p. 37).

Directiva 94/28/CE a Consiliului din 23 iunie 1994 de stabilire a principiilor referitoare la condițiile zootehnice și genealogice care se aplică importului de animale, material seminal, ovule și embrioni provenind din țări terțe și de modificare a Directivei 77/504/CEE privind animalele pentru reproducție de rasă pură din specia bovină (JO L 178, 12.7.1994, p. 66).

Ordonanța din 14 noiembrie 2007 privind creșterea animalelor (RS 916.310).

B.   Norme de punere în aplicare

În sensul prezentului apendice, animalele vii și produsele de origine animală care fac obiectul unor schimburi între statele membre ale Comunității și Elveția circulă în condițiile stabilite pentru schimburile între statele membre ale Comunității.

Fără a aduce atingere dispozițiilor privind controalele zootehnice care figurează în apendicele 5 și 6, autoritățile elvețiene se angajează să asigure că, pentru importurile sale, Elveția aplică aceleași dispoziții ca cele din Directiva 94/28/CE a Consiliului.

În cazul unei dificultăți, Comitetul mixt veterinar este consultat la cererea uneia dintre părți.”.

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

1

---

ANEXA IV

Apendicele 5 la anexa 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Apendicele 5

ANIMALE VII, MATERIAL SEMINAL, OVULE ȘI EMBRIONI: CONTROALE LA FRONTIERE ȘI TAXE

CAPITOLUL I

Dispoziții generale — Sistemul TRACES

A.   LEGISLAȚIE (1)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| Decizia 2004/292/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind punerea în aplicare a sistemului TRACES și de modificare a Deciziei 92/486/CEE (JO L 094, 31.3.2004, p. 63). | 1. | Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE), (RS 916.40); |

Comunitate

Elveția

Decizia 2004/292/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind punerea în aplicare a sistemului TRACES și de modificare a Deciziei 92/486/CEE (JO L 094, 31.3.2004, p. 63).

1.

Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE), (RS 916.40);

| 2. | Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE) (RS 916.401). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE) (RS 916.401).

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 4. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITA) (916.443.12); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITA) (916.443.12);

| 5. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA) (916.443.13); |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA) (916.443.13);

| 6. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

6.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 7. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

7.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

B.   NORME DE PUNERE ÎN APLICARE

Comisia, în colaborare cu Oficiul federal veterinar, integrează Elveția în sistemul informatic TRACES, în conformitate cu Decizia 2004/292/CE a Comisiei.

Dacă este necesar, se stabilesc măsuri tranzitorii și complementare în cadrul Comitetului mixt veterinar.

CAPITOLUL II

Controale veterinare și zootehnice care se aplică în schimburile dintre statele membre ale Comunității și Elveția

A.   LEGISLAȚIE (1)

Controalele veterinare și zootehnice care se aplică în schimburile dintre statele membre ale Comunității și Elveția sunt efectuate în conformitate cu dispozițiile următoarelor acte:

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă dintre autoritățile administrative ale statelor membre și la cooperarea dintre statele membre și Comisie pentru a asigura aplicarea corectă a legislației în probleme veterinare și zootehnice (JO L 351, 2.12.1989, p. 34). |

Comunitate

Elveția

1.

Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă dintre autoritățile administrative ale statelor membre și la cooperarea dintre statele membre și Comisie pentru a asigura aplicarea corectă a legislației în probleme veterinare și zootehnice (JO L 351, 2.12.1989, p. 34).

| 2. | Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (JO L 224, 18.8.1990, p. 29). |
| --- | --- |

2.

Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (JO L 224, 18.8.1990, p. 29).

| 1. | Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966 (RS 916.40), în special articolul 57; |
| --- | --- |

1.

Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966 (RS 916.40), în special articolul 57;

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 4. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

| 5. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472).

B.   NORME GENERALE DE PUNERE ÎN APLICARE

În cazurile prevăzute la articolul 8 din Directiva 90/425/CEE, autoritățile competente de la locul de destinație contactează imediat autoritățile competente de la locul de expediere. Acestea iau toate măsurile necesare și comunică autorității competente de la locul de expediere și Comisiei natura controalelor efectuate, deciziile luate și motivele care stau la baza acestor decizii.

Responsabilitatea punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolele 10, 11 și 16 din Directiva 89/608/CEE și la articolele 9 și 22 din Directiva 90/425/CEE aparține Comitetului mixt veterinar.

C.   NORME SPECIALE APLICABILE ANIMALELOR TRIMISE LA PĂȘUNAT ÎN ZONELE DE FRONTIERĂ

| 1. | Definiții: | Pășunat: acțiune de transhumanță într-o zonă de frontieră limitată la 10 km, în momentul expedierii animalelor spre un stat membru sau spre Elveția. În cazul unor condiții speciale justificate corespunzător, o fâșie mai lată de o parte și de alta a frontierei dintre Elveția și Comunitate poate fi autorizată de către autoritățile competente interesate. |
| --- | --- | --- |

1.

Definiții:

Pășunat: acțiune de transhumanță într-o zonă de frontieră limitată la 10 km, în momentul expedierii animalelor spre un stat membru sau spre Elveția. În cazul unor condiții speciale justificate corespunzător, o fâșie mai lată de o parte și de alta a frontierei dintre Elveția și Comunitate poate fi autorizată de către autoritățile competente interesate.

| | Pășunat zilnic: pășunat în care, la sfârșitul fiecărei zile, animalele se întorc la exploatația lor de origine într-un stat membru sau în Elveția. |
| --- | --- |

Pășunat zilnic: pășunat în care, la sfârșitul fiecărei zile, animalele se întorc la exploatația lor de origine într-un stat membru sau în Elveția.

| 2. | Pentru pășunatul între statele membre ale Comunității și Elveția, dispozițiile Deciziei 2001/672/CE a Comisiei din 20 august 2001 de stabilire a normelor speciale de aplicare pentru circulația bovinelor trimise să pască, pe timpul verii, în diferite locuri situate în munte (JO L 235, 4.9.2001, p. 23), sunt aplicabile mutatis mutandis. Cu toate acestea, în cadrul prezentei anexe, la articolul 1 din Decizia 2001/672/CE, decizia se aplică cu următoarele adaptări:






  — | trimiterea la perioada cuprinsă între 1 mai și 15 octombrie este înlocuită prin „anul calendaristic”; |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru pășunatul între statele membre ale Comunității și Elveția, dispozițiile Deciziei 2001/672/CE a Comisiei din 20 august 2001 de stabilire a normelor speciale de aplicare pentru circulația bovinelor trimise să pască, pe timpul verii, în diferite locuri situate în munte (JO L 235, 4.9.2001, p. 23), sunt aplicabile mutatis mutandis. Cu toate acestea, în cadrul prezentei anexe, la articolul 1 din Decizia 2001/672/CE, decizia se aplică cu următoarele adaptări:

—

trimiterea la perioada cuprinsă între 1 mai și 15 octombrie este înlocuită prin „anul calendaristic”;

| — | pentru Elveția, părțile vizate la articolul 1 din Decizia 2001/672/CE și menționate în anexa corespunzătoare sunt:






  — | ELVEȚIA |
| --- | --- | --- |

—

pentru Elveția, părțile vizate la articolul 1 din Decizia 2001/672/CE și menționate în anexa corespunzătoare sunt:

—

ELVEȚIA

| — | CANTONUL ZURICH |
| --- | --- |

—

CANTONUL ZURICH

| — | CANTONUL BERNA |
| --- | --- |

—

CANTONUL BERNA

| — | CANTONUL LUCERNA |
| --- | --- |

—

CANTONUL LUCERNA

| — | CANTONUL URI |
| --- | --- |

—

CANTONUL URI

| — | CANTONUL SCHWYZ |
| --- | --- |

—

CANTONUL SCHWYZ

| — | CANTONUL OBWALD |
| --- | --- |

—

CANTONUL OBWALD

| — | CANTONUL NIDWALD |
| --- | --- |

—

CANTONUL NIDWALD

| — | CANTONUL GLARUS |
| --- | --- |

—

CANTONUL GLARUS

| — | CANTONUL ZUG |
| --- | --- |

—

CANTONUL ZUG

| — | CANTONUL FRIBOURG |
| --- | --- |

—

CANTONUL FRIBOURG

| — | CANTONUL SOLOTHURN |
| --- | --- |

—

CANTONUL SOLOTHURN

| — | CANTONUL BASEL-ORAȘ |
| --- | --- |

—

CANTONUL BASEL-ORAȘ

| — | CANTONUL BASEL-PROVINCIE |
| --- | --- |

—

CANTONUL BASEL-PROVINCIE

| — | CANTONUL SCHAFFHOUSEN |
| --- | --- |

—

CANTONUL SCHAFFHOUSEN

| — | CANTONUL APPENZELL EXTERN |
| --- | --- |

—

CANTONUL APPENZELL EXTERN

| — | CANTONUL APPENZELL INTERN |
| --- | --- |

—

CANTONUL APPENZELL INTERN

| — | CANTONUL SFÂNTUL GALL |
| --- | --- |

—

CANTONUL SFÂNTUL GALL

| — | CANTONUL GRAUBÜNDEN |
| --- | --- |

—

CANTONUL GRAUBÜNDEN

| — | CANTONUL ARGOVIA |
| --- | --- |

—

CANTONUL ARGOVIA

| — | CANTONUL TURGOVIA |
| --- | --- |

—

CANTONUL TURGOVIA

| — | CANTONUL TICINO |
| --- | --- |

—

CANTONUL TICINO

| — | CANTONUL VAUD |
| --- | --- |

—

CANTONUL VAUD

| — | CANTONUL VALAIS |
| --- | --- |

—

CANTONUL VALAIS

| — | CANTONUL NEUCHÂTEL |
| --- | --- |

—

CANTONUL NEUCHÂTEL

| — | CANTONUL GENÈVA |
| --- | --- |

—

CANTONUL GENÈVA

| — | CANTONUL JURA |
| --- | --- |

—

CANTONUL JURA

În conformitate cu Ordonanța privind epizootiile (OFE) din 27 iunie 1995 (RS 916.401), în special articolul 7 (înregistrare) și cu Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind baza de date cu privire la traficul de animale (RS 916.404), în special punctul 2 (conținutul bazei de date), Elveția atribuie fiecărei pășuni un cod de înregistrare specific care trebuie să fie înregistrat în baza de date națională referitoare la bovine.

| 3. | Pentru pășunatul între statele membre ale Comunității și Elveția, medicul veterinar oficial al țării de expediere:






  a) | informează, la data emiterii certificatului și în termen de cel mult 24 de ore înainte de data prevăzută de sosire a animalelor, prin sistemul informatizat care face legătura între autoritățile veterinare prevăzut la articolul 20 din Directiva 90/425/CEE, autoritatea competentă de la locul de destinație (unitate veterinară locală) cu privire la trimiterea animalelor; |
| --- | --- | --- |

3.

Pentru pășunatul între statele membre ale Comunității și Elveția, medicul veterinar oficial al țării de expediere:

a)

informează, la data emiterii certificatului și în termen de cel mult 24 de ore înainte de data prevăzută de sosire a animalelor, prin sistemul informatizat care face legătura între autoritățile veterinare prevăzut la articolul 20 din Directiva 90/425/CEE, autoritatea competentă de la locul de destinație (unitate veterinară locală) cu privire la trimiterea animalelor;

| b) | examinează animalele în termen de 48 de ore înainte de plecarea lor la pășunat; aceste animale trebuie să fie identificate corespunzător; |
| --- | --- |

b)

examinează animalele în termen de 48 de ore înainte de plecarea lor la pășunat; aceste animale trebuie să fie identificate corespunzător;

| c) | eliberează un certificat după modelul prevăzut la punctul 9. |
| --- | --- |

c)

eliberează un certificat după modelul prevăzut la punctul 9.

| 4. | Pe întreaga durată a pășunatului, animalele trebuie să rămână sub control vamal. |
| --- | --- |

4.

Pe întreaga durată a pășunatului, animalele trebuie să rămână sub control vamal.

| 5. | Deținătorul de animale trebuie:






  a) | să accepte, într-o declarație scrisă, să se conformeze la toate măsurile luate în conformitate cu dispozițiile prevăzute de prezenta anexă și la orice altă măsură instituită la nivel local, la fel ca orice deținător originar dintr-un stat membru sau din Elveția; |
| --- | --- | --- |

5.

Deținătorul de animale trebuie:

a)

să accepte, într-o declarație scrisă, să se conformeze la toate măsurile luate în conformitate cu dispozițiile prevăzute de prezenta anexă și la orice altă măsură instituită la nivel local, la fel ca orice deținător originar dintr-un stat membru sau din Elveția;

| b) | să achite costurile controalelor care rezultă din aplicarea prezentei anexe; |
| --- | --- |

b)

să achite costurile controalelor care rezultă din aplicarea prezentei anexe;

| c) | să colaboreze pe deplin la realizarea controalelor vamale sau veterinare cerute de autoritățile oficiale din țara de expediere sau din țara de destinație. |
| --- | --- |

c)

să colaboreze pe deplin la realizarea controalelor vamale sau veterinare cerute de autoritățile oficiale din țara de expediere sau din țara de destinație.

| 6. | În momentul întoarcerii animalelor, la sfârșitul sezonului de pășunat sau anticipat, medicul veterinar oficial al țării locului de pășunat:






  a) | informează, la data emiterii certificatului și în termen de cel mult 24 de ore înainte de data prevăzută de sosire a animalelor, prin sistemul informatizat care face legătura între autoritățile veterinare prevăzut la articolul 20 din Directiva 90/425/CEE, autoritatea competentă de la locul de destinație (unitate veterinară locală) cu privire la trimiterea animalelor; |
| --- | --- | --- |

6.

În momentul întoarcerii animalelor, la sfârșitul sezonului de pășunat sau anticipat, medicul veterinar oficial al țării locului de pășunat:

a)

informează, la data emiterii certificatului și în termen de cel mult 24 de ore înainte de data prevăzută de sosire a animalelor, prin sistemul informatizat care face legătura între autoritățile veterinare prevăzut la articolul 20 din Directiva 90/425/CEE, autoritatea competentă de la locul de destinație (unitate veterinară locală) cu privire la trimiterea animalelor;

| b) | examinează animalele în termen de 48 de ore înainte de plecarea lor; aceste animale trebuie să fie identificate corespunzător; |
| --- | --- |

b)

examinează animalele în termen de 48 de ore înainte de plecarea lor; aceste animale trebuie să fie identificate corespunzător;

| c) | eliberează un certificat după modelul prevăzut la punctul 9. |
| --- | --- |

c)

eliberează un certificat după modelul prevăzut la punctul 9.

| 7. | În cazul apariției unei boli, autoritățile veterinare competente iau măsurile corespunzătoare de comun acord. Problema eventualelor cheltuieli va fi examinată de aceste autorități. Dacă este necesar, va fi consultat Comitetul mixt veterinar. |
| --- | --- |

7.

În cazul apariției unei boli, autoritățile veterinare competente iau măsurile corespunzătoare de comun acord. Problema eventualelor cheltuieli va fi examinată de aceste autorități. Dacă este necesar, va fi consultat Comitetul mixt veterinar.

| 8. | Prin derogare de la dispozițiile prevăzute pentru pășunat la punctele 1-7, în cazul pășunatului zilnic între statele membre ale Comunității și Elveția:






  a) | animalele nu intră în contact cu animale de pe o altă exploatație; |
| --- | --- | --- |

8.

Prin derogare de la dispozițiile prevăzute pentru pășunat la punctele 1-7, în cazul pășunatului zilnic între statele membre ale Comunității și Elveția:

a)

animalele nu intră în contact cu animale de pe o altă exploatație;

| b) | deținătorul animalelor se angajează să informeze autoritatea veterinară competentă cu privire la orice contact al animalelor cu animale de pe o altă exploatație; |
| --- | --- |

b)

deținătorul animalelor se angajează să informeze autoritatea veterinară competentă cu privire la orice contact al animalelor cu animale de pe o altă exploatație;

| c) | certificatul de sănătate stabilit la punctul 9 trebuie să fie prezentat în fiecare an calendaristic autorităților veterinare competente, în momentul introducerii pentru prima dată a animalelor într-un stat membru sau în Elveția. Certificatul de sănătate trebuie să fie pus la dispoziția autorităților veterinare competente la cererea acestora; |
| --- | --- |

c)

certificatul de sănătate stabilit la punctul 9 trebuie să fie prezentat în fiecare an calendaristic autorităților veterinare competente, în momentul introducerii pentru prima dată a animalelor într-un stat membru sau în Elveția. Certificatul de sănătate trebuie să fie pus la dispoziția autorităților veterinare competente la cererea acestora;

| d) | dispozițiile de la punctele 2. și 3. se aplică numai la prima expediere din anul calendaristic a animalelor spre un stat membru sau spre Elveția; |
| --- | --- |

d)

dispozițiile de la punctele 2. și 3. se aplică numai la prima expediere din anul calendaristic a animalelor spre un stat membru sau spre Elveția;

| e) | dispozițiile de la punctul 6. nu se aplică; |
| --- | --- |

e)

dispozițiile de la punctul 6. nu se aplică;

| f) | deținătorul de animale se angajează să informeze autoritatea veterinară competentă cu privire la sfârșitul perioadei de pășunat. |
| --- | --- |

f)

deținătorul de animale se angajează să informeze autoritatea veterinară competentă cu privire la sfârșitul perioadei de pășunat.

| 9. | Model de certificat de sănătate pentru pășunatul în zonele de frontieră sau pentru pășunatul zilnic și pentru întoarcerea de la pășunatul în zonele de frontieră a animalelor din speciile bovine:
  Model de certificat de sănătate pentru pășunatul în zonele de frontieră sau pentru pășunatul zilnic și pentru întoarcerea de la pășunatul în zonele de frontieră a animalelor din speciile bovine: |
| --- | --- |

9.

Model de certificat de sănătate pentru pășunatul în zonele de frontieră sau pentru pășunatul zilnic și pentru întoarcerea de la pășunatul în zonele de frontieră a animalelor din speciile bovine:

Model de certificat de sănătate pentru pășunatul în zonele de frontieră sau pentru pășunatul zilnic și pentru întoarcerea de la pășunatul în zonele de frontieră a animalelor din speciile bovine:

Image

Image

Image

CAPITOLUL III

Condiții aplicabile schimburilor comerciale dintre Comunitate și Elveția

A.   LEGISLAȚIE

Pentru comerțul cu animale vii, cu material seminal, ovule, embrioni ai acestora între statele membre ale Comunității și Elveția, precum și pentru pășunatul în zonele de frontieră al animalelor din speciile bovine între statele membre ale Comunității și Elveția, certificatele de sănătate sunt cele prevăzute de prezenta anexă și disponibile în sistemul TRACES, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 599/2004 al Comisiei din 30 martie 2004 privind adoptarea unui model armonizat de certificat și de proces-verbal al inspecției, referitoare la schimburile intracomunitare cu animale și cu produse de origine animală (JO L 94, 31.3.2004, p. 44).

CAPITOLUL IV

Controale veterinare care se aplică la importurile provenind din țări terțe

A.   LEGISLAȚIE (2)

Controalele privind importurile din țări terțe sunt efectuate în conformitate cu dispozițiile următoarelor acte:

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Regulamentul (CE) nr. 282/2004 al Comisiei din 18 februarie 2004 de întocmire a unui document pentru declararea și controlul sanitar-veterinar al animalelor provenite din țări terțe și introduse în Comunitate (JO L 49, 19.2.2004, p. 11); |

Comunitate

Elveția

1.

Regulamentul (CE) nr. 282/2004 al Comisiei din 18 februarie 2004 de întocmire a unui document pentru declararea și controlul sanitar-veterinar al animalelor provenite din țări terțe și introduse în Comunitate (JO L 49, 19.2.2004, p. 11);

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1); |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1);

| 3. | Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor care reglementează organizarea controalelor veterinare la animalele care intră pe teritoriul Comunității din țări terțe și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE (JO L 268, 24.9.1991, p. 56). |
| --- | --- |

3.

Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor care reglementează organizarea controalelor veterinare la animalele care intră pe teritoriul Comunității din țări terțe și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE (JO L 268, 24.9.1991, p. 56).

| 4. | Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3). |
| --- | --- |

4.

Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3).

| 5. | Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10). |
| --- | --- |

5.

Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10).

| 6. | Decizia 97/794/CE a Comisiei din 12 noiembrie 1997 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Directivei 91/496/CEE a Consiliului în ceea ce privește controalele veterinare ale animalelor vii provenind din țări terțe (JO L 323, 26.11.1997, p. 31). |
| --- | --- |

6.

Decizia 97/794/CE a Comisiei din 12 noiembrie 1997 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Directivei 91/496/CEE a Consiliului în ceea ce privește controalele veterinare ale animalelor vii provenind din țări terțe (JO L 323, 26.11.1997, p. 31).

| 1. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 5. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472); |
| --- | --- |

6.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472);

| 7. | Ordonanța din 18 august 2004 privind medicamentele veterinare (OMedV), (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

7.

Ordonanța din 18 august 2004 privind medicamentele veterinare (OMedV), (RS 812.212.27).

B.   NORME DE PUNERE ÎN APLICARE

| 1. | În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 91/496/CEE, punctele de control la frontieră ale statelor membre pentru controalele veterinare ale animalelor vii figurează în anexa la Decizia 2001/881/CE a Comisiei din 7 decembrie 2001 de stabilire a listei punctelor de control la frontieră desemnate pentru controalele veterinare ale animalelor și produselor de origine animală provenind din țări terțe și de actualizare a normelor privind controalele care trebuie efectuate de către specialiștii Comisiei, în versiunea sa modificată. |
| --- | --- |

1.

În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 91/496/CEE, punctele de control la frontieră ale statelor membre pentru controalele veterinare ale animalelor vii figurează în anexa la Decizia 2001/881/CE a Comisiei din 7 decembrie 2001 de stabilire a listei punctelor de control la frontieră desemnate pentru controalele veterinare ale animalelor și produselor de origine animală provenind din țări terțe și de actualizare a normelor privind controalele care trebuie efectuate de către specialiștii Comisiei, în versiunea sa modificată.

| 2. | În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 91/496/CEE, punctele de control la frontieră pentru Elveția sunt următoarele:









  Denumire | Cod TRACES | Tip | Centru de control | Tip de autorizație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aeroportul Zurich | CHZRH4 | A | Centrul 3 | O – Alte animale (inclusiv animale din grădinile zoologice) (3) |
| Aeroportul Geneva | CHGVA4 | A | Centrul 2 | O – Alte animale (inclusiv animale din grădinile zoologice) (3) |

2.

În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 91/496/CEE, punctele de control la frontieră pentru Elveția sunt următoarele:

Denumire

Cod TRACES

Tip

Centru de control

Tip de autorizație

Aeroportul Zurich

CHZRH4

A

Centrul 3

O – Alte animale (inclusiv animale din grădinile zoologice) (3)

Aeroportul Geneva

CHGVA4

A

Centrul 2

O – Alte animale (inclusiv animale din grădinile zoologice) (3)

Comitetul mixt veterinar examinează modificările ulterioare ale listei punctelor de control la frontieră, ale centrelor de control și ale tipurilor de autorizație a acestora.

Responsabilitatea punerii în aplicare a controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în temeiul articolului 19 din Directiva 91/496/CEE și al articolului 57 din legea privind epizootiile.

| 3. | Oficiul federal veterinar aplică, simultan cu statele membre ale Comunității, condițiile de import prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă, precum și măsurile de punere în aplicare.
  Oficiul federal veterinar poate adopta măsuri mai restrictive și solicita garanții suplimentare. În cadrul Comitetului mixt veterinar vor avea loc consultări în vederea găsirii soluțiilor corespunzătoare.
  Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar. |
| --- | --- |

3.

Oficiul federal veterinar aplică, simultan cu statele membre ale Comunității, condițiile de import prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă, precum și măsurile de punere în aplicare.

Oficiul federal veterinar poate adopta măsuri mai restrictive și solicita garanții suplimentare. În cadrul Comitetului mixt veterinar vor avea loc consultări în vederea găsirii soluțiilor corespunzătoare.

Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar.

| 4. | Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar. |
| --- | --- |

4.

Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar.

| 5. | Punctele de control la frontieră ale Elveției menționate la punctul 2. efectuează controalele privind importurile din țări terțe destinate statelor membre ale Comunității în conformitate cu punctul A din capitolul IV din prezentul apendice. |
| --- | --- |

5.

Punctele de control la frontieră ale Elveției menționate la punctul 2. efectuează controalele privind importurile din țări terțe destinate statelor membre ale Comunității în conformitate cu punctul A din capitolul IV din prezentul apendice.

CAPITOLUL V

Dispoziții specifice

A.   IDENTIFICAREA ANIMALELOR

1.   LEGISLAȚIE
   (4)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Directiva 92/102/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1992 privind identificarea și înregistrarea animalelor (JO L 355, 5.12.1992, p. 32). |

Comunitate

Elveția

1.

Directiva 92/102/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1992 privind identificarea și înregistrarea animalelor (JO L 355, 5.12.1992, p. 32).

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și de înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și mânzat și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1). |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și de înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și mânzat și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1).

| 1. | Ordonanța privind epizootiile (OFE) din 27 iunie 1995 (RS 916.401), în special articolele 7-20 (înregistrare și identificare); |
| --- | --- |

1.

Ordonanța privind epizootiile (OFE) din 27 iunie 1995 (RS 916.401), în special articolele 7-20 (înregistrare și identificare);

| 2. | Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind baza de date cu privire la traficul de animale (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind baza de date cu privire la traficul de animale (RS 916.404).

2.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| a. | Responsabilitatea punerii în aplicare a articolului 3 alineatul (2), a articolului 4 alineatul (1.a) paragraful 5 și a articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/102/CEE aparține Comitetului mixt veterinar. |
| --- | --- |

a.

Responsabilitatea punerii în aplicare a articolului 3 alineatul (2), a articolului 4 alineatul (1.a) paragraful 5 și a articolului 4 alineatul (2) din Directiva 92/102/CEE aparține Comitetului mixt veterinar.

| b. | Pentru circulația în interiorul Elveției a porcinelor, ovinelor și caprinelor, data care trebuie luată în considerare în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) este 1 iulie 1999. |
| --- | --- |

b.

Pentru circulația în interiorul Elveției a porcinelor, ovinelor și caprinelor, data care trebuie luată în considerare în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) este 1 iulie 1999.

| c. | În cadrul articolului 10 din Directiva 92/102/CEE, responsabilitatea coordonării pentru eventuala punere în aplicare a unor dispozitive electronice de identificare aparține Comitetului mixt veterinar. |
| --- | --- |

c.

În cadrul articolului 10 din Directiva 92/102/CEE, responsabilitatea coordonării pentru eventuala punere în aplicare a unor dispozitive electronice de identificare aparține Comitetului mixt veterinar.

B.   PROTECȚIA ANIMALELOR

1.   LEGISLAȚIE
   (4)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (JO L 3, 5.1.2005, p. 1); |

Comunitate

Elveția

1.

Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (JO L 3, 5.1.2005, p. 1);

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 1255/97 al Consiliului din 25 iunie 1997 privind criteriile comunitare prevăzute pentru punctele de așteptare și de modificare a planului de itinerar prevăzut în anexa la Directiva 91/628/CEE (JO L 174, 2.7.1997, p. 1). |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 1255/97 al Consiliului din 25 iunie 1997 privind criteriile comunitare prevăzute pentru punctele de așteptare și de modificare a planului de itinerar prevăzut în anexa la Directiva 91/628/CEE (JO L 174, 2.7.1997, p. 1).

Ordonanța din 23 aprilie 2008 privind protecția animalelor (OPAn) (RS 455.1), în special articolele 169-176.

2.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| a. | Autoritățile elvețiene se angajează să respecte dispozițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1/2005 privind schimburile dintre Elveția și Comunitate și importurile din țări terțe. |
| --- | --- |

a.

Autoritățile elvețiene se angajează să respecte dispozițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1/2005 privind schimburile dintre Elveția și Comunitate și importurile din țări terțe.

| b. | În cazurile prevăzute la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005, autoritățile competente de la locul de destinație contactează imediat autoritățile competente de la locul de plecare. |
| --- | --- |

b.

În cazurile prevăzute la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005, autoritățile competente de la locul de destinație contactează imediat autoritățile competente de la locul de plecare.

| c. | Responsabilitatea punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolele 10, 11 și 16 din Directiva 89/608/CEE aparține Comitetului mixt veterinar. |
| --- | --- |

c.

Responsabilitatea punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolele 10, 11 și 16 din Directiva 89/608/CEE aparține Comitetului mixt veterinar.

| d. | Responsabilitatea punerii în aplicare a controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în temeiul articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și al articolului 208 din Ordonanța din 23 aprilie 2008 privind protecția animalelor (OPAn), (RS 455.1). |
| --- | --- |

d.

Responsabilitatea punerii în aplicare a controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în temeiul articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și al articolului 208 din Ordonanța din 23 aprilie 2008 privind protecția animalelor (OPAn), (RS 455.1).

| e. | În conformitate cu dispozițiile articolului 175 din Ordonanța din 23 aprilie 2008 privind protecția animalelor (OPAn) (RS 455.1), tranzitul prin Elveția al bovinelor, ovinelor, caprinelor și porcinelor nu poate avea loc decât pe calea ferată sau cu avionul. Această chestiune va fi examinată de Comitetul mixt veterinar. |
| --- | --- |

e.

În conformitate cu dispozițiile articolului 175 din Ordonanța din 23 aprilie 2008 privind protecția animalelor (OPAn) (RS 455.1), tranzitul prin Elveția al bovinelor, ovinelor, caprinelor și porcinelor nu poate avea loc decât pe calea ferată sau cu avionul. Această chestiune va fi examinată de Comitetul mixt veterinar.

C.   TAXE

| 1. | Nu se percep taxe pentru controalele veterinare ale schimburilor dintre statele membre ale Comunității și Elveția. |
| --- | --- |

1.

Nu se percep taxe pentru controalele veterinare ale schimburilor dintre statele membre ale Comunității și Elveția.

| 2. | Pentru controalele veterinare ale importurilor din țări terțe, autoritățile elvețiene se angajează să perceapă taxele legate de controalele oficiale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).” |
| --- | --- |

2.

Pentru controalele veterinare ale importurilor din țări terțe, autoritățile elvețiene se angajează să perceapă taxele legate de controalele oficiale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).”

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

1

(2)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

2

(3)  Prin trimitere la categoriile de autorizație stabilite în Decizia 2001/881/CE a Comisiei.

3

(4)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

4

---

ANEXA V

| A. | Condițiile speciale privind produsele de origine animală destinate consumului uman care figurează în apendicele 6 la anexa 11 sunt completate după cum urmează:






  „(11) | În așteptarea recunoașterii alinierii legislației comunitare și a legislației elvețiene, pentru exporturile spre Comunitate, Elveția se asigură că următoarele acte și normele de punere în aplicare a acestora sunt respectate:






  — | Directiva 88/344/CEE a Consiliului din 13 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind solvenții de extracție utilizați la fabricarea produselor alimentare și a ingredientelor acestora (JO L 157, 24.6.1988, p. 28) |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Condițiile speciale privind produsele de origine animală destinate consumului uman care figurează în apendicele 6 la anexa 11 sunt completate după cum urmează:

„(11)

În așteptarea recunoașterii alinierii legislației comunitare și a legislației elvețiene, pentru exporturile spre Comunitate, Elveția se asigură că următoarele acte și normele de punere în aplicare a acestora sunt respectate:

—

Directiva 88/344/CEE a Consiliului din 13 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind solvenții de extracție utilizați la fabricarea produselor alimentare și a ingredientelor acestora (JO L 157, 24.6.1988, p. 28)

| — | Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aromele destinate utilizării în produsele alimentare și materiile sursă pentru producerea acestora (JO L 184, 15.7.1988, p. 61) |
| --- | --- |

—

Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aromele destinate utilizării în produsele alimentare și materiile sursă pentru producerea acestora (JO L 184, 15.7.1988, p. 61)

| — | Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii autorizați pentru utilizare în produsele destinate alimentației umane (JO L 40, 11.2.1989, p. 27) |
| --- | --- |

—

Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii autorizați pentru utilizare în produsele destinate alimentației umane (JO L 40, 11.2.1989, p. 27)

| — | Regulamentul (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru stabilirea limitelor maxime de reziduuri de produse medicinale veterinare în alimentele de origine animală (JO L 224, 18.8.1990, p. 1) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru stabilirea limitelor maxime de reziduuri de produse medicinale veterinare în alimentele de origine animală (JO L 224, 18.8.1990, p. 1)

| — | Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (JO L 37, 13.2.1993, p. 1) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (JO L 37, 13.2.1993, p. 1)

| — | Directiva 94/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind îndulcitorii destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, du 10.9.1994, p. 3) |
| --- | --- |

—

Directiva 94/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind îndulcitorii destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, du 10.9.1994, p. 3)

| — | Directiva 94/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 13) |
| --- | --- |

—

Directiva 94/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 13)

| — | Directiva 95/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 1995 privind aditivii alimentarii, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 61, 18.3.1995, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 95/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 1995 privind aditivii alimentarii, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 61, 18.3.1995, p. 1)

| — | Directiva 95/31/CE a Comisiei din 5 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 178, 28.7.1995, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 95/31/CE a Comisiei din 5 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 178, 28.7.1995, p. 1)

| — | Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru coloranții autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 226, 22.9.1995, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru coloranții autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 226, 22.9.1995, p. 1)

| — | Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 1996 de stabilire a unei proceduri comunitare privind substanțele aromatizante utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 299, 23.11.1996, p. 1) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 1996 de stabilire a unei proceduri comunitare privind substanțele aromatizante utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 299, 23.11.1996, p. 1)

| — | Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3) |
| --- | --- |

—

Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3)

| — | Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10). |
| --- | --- |

—

Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10).

| — | Directiva 96/77/CE a Comisiei din 2 decembrie 1996 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 339, 30.12.1996, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 96/77/CE a Comisiei din 2 decembrie 1996 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 339, 30.12.1996, p. 1)

| — | Directiva 1999/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 16) |
| --- | --- |

—

Directiva 1999/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 16)

| — | Directiva 1999/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de stabilire a unei liste comunitare a produselor și ingredientelor alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 24) |
| --- | --- |

—

Directiva 1999/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de stabilire a unei liste comunitare a produselor și ingredientelor alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 24)

| — | Decizia 1999/217/CE a Comisiei din 23 februarie 1999 de adoptare a unui registru al substanțelor aromatizante folosite în sau pe produsele alimentare, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 27.3.1999, p. 1) |
| --- | --- |

—

Decizia 1999/217/CE a Comisiei din 23 februarie 1999 de adoptare a unui registru al substanțelor aromatizante folosite în sau pe produsele alimentare, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 27.3.1999, p. 1)

| — | Decizia 2002/840/CE a Comisiei din 23 octombrie 2002 de adoptare a listei de unități autorizate din țări terțe pentru iradierea produselor alimentare (JO L 287, du 25.10.2002, p. 40) |
| --- | --- |

—

Decizia 2002/840/CE a Comisiei din 23 octombrie 2002 de adoptare a listei de unități autorizate din țări terțe pentru iradierea produselor alimentare (JO L 287, du 25.10.2002, p. 40)

| — | Regulamentul (CE) nr. 2065/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind aromele de fum utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 309, 26.11.2003, p. 1) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2065/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind aromele de fum utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 309, 26.11.2003, p. 1)

| — | Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă aplicabile produselor alimentare de origine animală (JO L 139, 30.4.2004, p. 55) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă aplicabile produselor alimentare de origine animală (JO L 139, 30.4.2004, p. 55)

| — | Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5)

| — | Regulamentul (CE) nr. 884/2007 al Comisiei din 26 iulie 2007 privind măsurile de urgență pentru suspendarea utilizării colorantului alimentar (E 128) Roșu 2G (JO L 195, 27.7.2007, p. 8)” |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 884/2007 al Comisiei din 26 iulie 2007 privind măsurile de urgență pentru suspendarea utilizării colorantului alimentar (E 128) Roșu 2G (JO L 195, 27.7.2007, p. 8)”

| B. | În apendicele 6 la anexa 11, partea referitoare la subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman se înlocuiește cu următorul text:
  „Subproduse de origine animală care nu sunt destinate consumului uman







  Exporturi din Comunitate spre Elveția și exporturi din Elveția spre Comunitate |
| --- | --- |
| Condiții comerciale | Echivalență |
| Norme CE (1) | Norme elvețiene (1) |
| Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a normelor pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor encefalopatii spongiforme transmisibile (JO L 147, 31.5.2001, p. 1).
  Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate aplicabile subproduselor alimentare care nu sunt destinate consumului uman (JO L 273, 10.10.2002, p. 1). | Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind sacrificarea animalelor și controlul cărnii (OAbCV) (RS 817.190)
  Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb) (RS 817.190.1)
  Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE) (RS 916.401).
  Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE) (RS 916.443.10)
  Ordonanța din 23 iunie 2004 privind eliminarea subproduselor de origine animală (OESPA) (RS 916.441.22) | Da, în condiții speciale |

B.

În apendicele 6 la anexa 11, partea referitoare la subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman se înlocuiește cu următorul text:

„Subproduse de origine animală care nu sunt destinate consumului uman

Exporturi din Comunitate spre Elveția și exporturi din Elveția spre Comunitate

Condiții comerciale

Echivalență

Norme CE (1)

Norme elvețiene (1)

Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a normelor pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor encefalopatii spongiforme transmisibile (JO L 147, 31.5.2001, p. 1).

Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate aplicabile subproduselor alimentare care nu sunt destinate consumului uman (JO L 273, 10.10.2002, p. 1).

Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind sacrificarea animalelor și controlul cărnii (OAbCV) (RS 817.190)

Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb) (RS 817.190.1)

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE) (RS 916.401).

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE) (RS 916.443.10)

Ordonanța din 23 iunie 2004 privind eliminarea subproduselor de origine animală (OESPA) (RS 916.441.22)

Da, în condiții speciale

Condiții speciale

Pentru importurile sale, Elveția aplică aceleași dispoziții ca și cele menționate în anexele VII, VIII, X (certificate) și XI (țări), în conformitate cu articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

Schimburile comerciale cu materiale de categoriile 1 și 2 sunt reglementate de articolul 8 alineatele (2)-(6) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

Materialele de categoria 3 care fac obiectul unor schimburi între statele membre ale Comunității și Elveția trebuie să fie însoțite de documentele comerciale și de certificatele de sănătate prevăzute în capitolul III al anexei II, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

În conformitate cu capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002, Elveția stabilește lista instituțiilor sale corespunzătoare.

În conformitate cu capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002, Elveția interzice hrănirea porcilor cu deșeuri din unitățile de alimentație publică înainte de 1 iulie 2011. Această chestiune va fi examinată de Comitetul mixt veterinar.”

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

---

ANEXA VI

Apendicele 10 la anexa 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Apendicele 10

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ: CONTROALE LA FRONTIERE ȘI TAXE

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

A.   LEGISLAȚIE (1)

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| Decizia 2004/292/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind punerea în aplicare a sistemului TRACES și de modificare a Deciziei 92/486/CEE (JO L 094, 31.3.2004, p. 63);
  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor (JO L 31, 1.2.2002, p. 1). | 1. | Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57; |

Comunitate

Elveția

Decizia 2004/292/CE a Comisiei din 30 martie 2004 privind punerea în aplicare a sistemului TRACES și de modificare a Deciziei 92/486/CEE (JO L 094, 31.3.2004, p. 63);

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

1.

Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57;

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 5. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472).

B.   NORME DE PUNERE ÎN APLICARE

1.   Comisia, în colaborare cu Oficiul federal veterinar, integrează Elveția în sistemul informatic TRACES, în conformitate cu Decizia 2004/292/CE a Comisiei.

2.   Comisia, în colaborare cu Oficiul federal veterinar și cu Oficiul federal pentru sănătate publică, integrează Elveția în sistemul de alertă rapidă prevăzut la articolul 50 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 în ceea ce privește dispozițiile legate de respingerile produselor de origine animală la frontiere.

În cazul respingerii unui lot, a unui container sau a unei încărcături de către o autoritate competentă la un punct de frontieră al Comunității, Comisia avertizează imediat Elveția.

Elveția notifică imediat Comisia cu privire la orice caz de respingere, legat de un risc direct sau indirect pentru sănătatea umană, a unui lot, a unui container sau a unei încărcături de produse alimentare sau de hrană pentru animale, de către o autoritate competentă de la un punct de frontieră elvețian și respectă normele de confidențialitate prevăzute la articolul 52 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002.

Măsurile speciale referitoare la această participare sunt stabilite în cadrul Comitetului mixt veterinar.

CAPITOLUL II

Controale veterinare care se aplică în schimburile între statele membre ale Comunității și Elveția

A.   LEGISLAȚIE (2)

Controalele veterinare care se aplică în schimburile între statele membre ale Comunității și Elveția sunt efectuate în conformitate cu dispozițiile următoarelor acte:

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie, în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile veterinar și zootehnic (JO L 351,2.12.1989, p. 34); |

Comunitate

Elveția

1.

Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie, în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile veterinar și zootehnic (JO L 351,2.12.1989, p. 34);

| 2. | Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controalele veterinare în comerțul intracomunitar în vederea realizării pieței interne (JO L 395, 30.12.1989, p. 13). |
| --- | --- |

2.

Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controalele veterinare în comerțul intracomunitar în vederea realizării pieței interne (JO L 395, 30.12.1989, p. 13).

| 3. | Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (JO L 018, 23.1.2003, p. 11). |
| --- | --- |

3.

Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (JO L 018, 23.1.2003, p. 11).

| 1. | Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57; |
| --- | --- |

1.

Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57;

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 5. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472).

B.   NORME DE PUNERE ÎN APLICARE

În cazurile prevăzute la articolul 8 din Directiva 89/662/CEE, autoritățile competente de la locul de destinație contactează imediat autoritățile competente de la locul de expediere. Acestea iau toate măsurile necesare și comunică autorității competente de la locul de expediere și Comisiei natura controalelor efectuate, deciziile luate și motivele care stau la baza acestor decizii.

Responsabilitatea punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolele 10, 11 și 16 din Directiva 89/608/CEE și la articolele 9 și 16 din Directiva 89/662/CEE aparține Comitetului mixt veterinar.

CAPITOLUL III

Controale veterinare care se aplică la importurile din țări terțe

A.   LEGISLAȚIE (3)

Controalele privind importurile din țări terțe sunt efectuate în conformitate cu dispozițiile următoarelor acte:

| Comunitate | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a procedurilor controalelor sanitar-veterinare la punctele de control la frontieră ale Comunității la importul produselor provenind din țări terțe (JO L 021, 28.1.2004, p. 11); |

Comunitate

Elveția

1.

Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a procedurilor controalelor sanitar-veterinare la punctele de control la frontieră ale Comunității la importul produselor provenind din țări terțe (JO L 021, 28.1.2004, p. 11);

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 745/2004 al Comisiei din 16 aprilie 2004 de stabilire a măsurilor privind importurile de produse de origine animală destinate consumului personal (JO L 122, 26.4.2004, p. 1); |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 745/2004 al Comisiei din 16 aprilie 2004 de stabilire a măsurilor privind importurile de produse de origine animală destinate consumului personal (JO L 122, 26.4.2004, p. 1);

| 3. | Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (JO L 139, 30.4.2004, p. 206). |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (JO L 139, 30.4.2004, p. 206).

| 4. | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1); |
| --- | --- |

4.

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1);

| 5. | Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă dintre autoritățile administrative ale statelor membre și la cooperarea dintre statele membre și Comisie pentru a asigura aplicarea corectă a legislației în probleme veterinare și zootehnice (JO L 351, 2.12.1989, p. 34); |
| --- | --- |

5.

Directiva 89/608/CEE a Consiliului din 21 noiembrie 1989 privind asistența reciprocă dintre autoritățile administrative ale statelor membre și la cooperarea dintre statele membre și Comisie pentru a asigura aplicarea corectă a legislației în probleme veterinare și zootehnice (JO L 351, 2.12.1989, p. 34);

| 6. | Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării în fermele de animale a anumitor substanțe cu acțiune hormonală sau tirostatică și a beta-agonistelor, și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3); |
| --- | --- |

6.

Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării în fermele de animale a anumitor substanțe cu acțiune hormonală sau tirostatică și a beta-agonistelor, și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3);

| 7. | Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10); |
| --- | --- |

7.

Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10);

| 8. | Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (JO L 24, 30.1.1998, p. 9); |
| --- | --- |

8.

Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (JO L 24, 30.1.1998, p. 9);

| 9. | Decizia 2002/657/CE a Comisiei din 12 august 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 96/23/CE a Consiliului în ceea ce privește performanțele metodelor de analiză și interpretarea rezultatelor (JO L 221, 17.8.2002, p. 8); |
| --- | --- |

9.

Decizia 2002/657/CE a Comisiei din 12 august 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 96/23/CE a Consiliului în ceea ce privește performanțele metodelor de analiză și interpretarea rezultatelor (JO L 221, 17.8.2002, p. 8);

| 10. | Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (JO L 18, 23.1.2003, p. 11); |
| --- | --- |

10.

Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (JO L 18, 23.1.2003, p. 11);

| 11. | Decizia 2005/34/CE a Comisiei din 11 ianuarie 2005 de stabilire a standardelor armonizate pentru testele de detectare a anumitor reziduuri în produsele de origine animală importate din țări terțe (JO L 16, 20.1.2005, p. 61). |
| --- | --- |

11.

Decizia 2005/34/CE a Comisiei din 11 ianuarie 2005 de stabilire a standardelor armonizate pentru testele de detectare a anumitor reziduuri în produsele de origine animală importate din țări terțe (JO L 16, 20.1.2005, p. 61).

| 1. | Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57; |
| --- | --- |

1.

Legea privind epizootiile (LFE) din 1 iulie 1966, (RS 916.40), în special articolul 57;

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și de produse de origine animală (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

Ordonanța DFE din 16 mai 2007 privind controlul importului și al tranzitului de animale și de produse de origine animală (Ordonanța privind controalele OITE), (RS 916.443.106);

| 5. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul de animale de companie (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472); |
| --- | --- |

6.

Ordonanța din 30 octombrie 1985 privind onorariile percepute de Oficiul federal veterinar (OEVET) (RS 916.472);

| 7. | Legea din 9 octombrie 1992 privind produsele alimentare (LDAl), (RS 817.0); |
| --- | --- |

7.

Legea din 9 octombrie 1992 privind produsele alimentare (LDAl), (RS 817.0);

| 8. | Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind produsele alimentare și obiectele uzuale (ODAlOUs), (RS 817.02); |
| --- | --- |

8.

Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind produsele alimentare și obiectele uzuale (ODAlOUs), (RS 817.02);

| 9. | Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind aplicarea legislației privind produsele alimentare (RS 817.025.21); |
| --- | --- |

9.

Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind aplicarea legislației privind produsele alimentare (RS 817.025.21);

| 10. | Ordonanța DFI din 26 iunie 1995 privind substanțele străine și componentele alimentelor (OSEC), (RS 817.021.23). |
| --- | --- |

10.

Ordonanța DFI din 26 iunie 1995 privind substanțele străine și componentele alimentelor (OSEC), (RS 817.021.23).

B.   NORME DE PUNERE ÎN APLICARE

1.   În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 97/78/CE, punctele de control la frontieră ale statelor membre ale Comunității sunt următoarele: puncte de control la frontieră autorizate pentru controalele veterinare ale produselor de origine animală și care figurează în anexa la Decizia Comisiei 2001/881/CE din 7 decembrie 2001 de stabilire a listei punctelor de control la frontieră aprobate pentru controalele veterinare ale animalelor vii și ale produselor de origine animală provenind din țări terțe și de actualizare a normelor de control care trebuie efectuate de către specialiștii Comisiei modificată.

2.   În sensul aplicării articolului 6 din Directiva 97/78/CE, punctele de control la frontieră pentru Elveția sunt următoarele:

| Denumire | Cod TRACES | Tip | Centru de control | Tip de autorizație |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aeroportul Zurich | CHZRH4 | A | Centrul 1 | NHC (4) |
| Centrul 2 | HC(2) (4) |
| Aeroportul Geneva | CHGVA4 | A | Centrul 1 | HC(2), NHC (4) |

Denumire

Cod TRACES

Tip

Centru de control

Tip de autorizație

Aeroportul Zurich

CHZRH4

A

Centrul 1

NHC (4)

Centrul 2

HC(2) (4)

Aeroportul Geneva

CHGVA4

A

Centrul 1

HC(2), NHC (4)

Comitetul mixt veterinar examinează modificările ulterioare ale listei punctelor de control la frontieră, ale centrelor de control și ale tipurilor de autorizație a acestora.

Responsabilitatea punerii în aplicare a controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în temeiul articolului 45 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și al articolului 57 din legea privind epizootiile.

CAPITOLUL IV

Condiții de sănătate și condiții de control ale schimburilor între Comunitate și Elveția

Pentru sectoarele în care echivalența este recunoscută în mod reciproc, produsele de origine animală care fac obiectul unor schimburi între statele membre ale Comunității și Elveția circulă în aceleași condiții ca și produsele de origine animală care fac obiectul unor schimburi între statele membre ale Comunității. Dacă este necesar, produsele sunt însoțite de certificatele de sănătate prevăzute pentru schimburile între statele membre ale Comunității sau stabilite de prezenta anexă și disponibile în sistemul TRACES.

Pentru celelalte sectoare, condițiile de sănătate stabilite în capitolul II din apendicele 6 rămân aplicabile.

CAPITOLUL V

Condiții de sănătate și condiții de control ale importurilor din țări terțe

1.   Comunitate – Legislație
   (5)

A.   NORME DE SĂNĂTATE PUBLICĂ

1.   Directiva 88/344/CEE a Consiliului din 13 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind solvenții de extracție utilizați la fabricarea produselor alimentare și a ingredientelor acestora (JO L 157, 24.6.1988, p. 28).

2.   Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aromele destinate utilizării în produsele alimentare și materiile sursă pentru producerea acestora (JO L 184, 15.7.1988, p. 61).

3.   Directiva 89/107/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii autorizați pentru utilizare în produsele destinate alimentației umane (JO L 40, 11.2.1989, p. 27).

4.   Regulamentul (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru stabilirea limitelor maxime de reziduuri de produse medicinale veterinare în alimentele de origine animală (JO L 224, 18.8.1990, p. 1).

5.   Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

6.   Directiva 94/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind îndulcitorii destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 3).

7.   Directiva 94/36/CE a parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții destinați utilizării în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 13).

8.   Directiva 95/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 1995 privind aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 61, 18.3.1995, p. 1).

9.   Directiva 95/31/CE a Comisiei din 5 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 178, 28.7.1995, p. 1).

10.   Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru coloranții autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 226, 22.9.1995, p. 1).

11.   Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3).

12.   Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10).

13.   Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 1996 de stabilire a unei proceduri comunitare privind substanțele aromatizante utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 299, 23.11.1996, p. 1).

14.   Directiva 96/77/CE a Comisiei din 2 decembrie 1996 de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 339, 30.12.1996, p. 1).

15.   Directiva 1999/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 16).

16.   Directiva 1999/3/CE Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de stabilire a unei liste comunitare a produselor și ingredientelor alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 24).

17.   Decizia 1999/217/CE a Comisiei din 23 februarie 1999 de adoptare a unui registru al substanțelor aromatizante folosite în sau pe produsele alimentare, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 27.3.1999, p. 1).

18.   Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a normelor pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor encefalopatii spongiforme transmisibile (JO L 147, 31.5.2001, p. 1).

19.   Decizia 2002/840/CE a Comisiei din 23 octombrie 2002 de adoptare a listei de unități autorizate din țări terțe pentru iradierea produselor alimentare (JO L 287, 25.10.2002, p. 40).

20.   Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind controlul salmonelei și al altor agenți zoonotici specifici, prezenți în rețeaua alimentară (JO L 325, 12.12.2003, p. 1).

21.   Regulamentul (CE) nr. 2065/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind aromele de fum utilizate sau destinate a fi utilizate în sau pe produsele alimentare (JO L 309, 26.11.2003, p. 1).

22.   Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de abrogare a anumitor directive privind igiena produselor alimentare și normele de sănătate care reglementează producția și punerea pe piață a anumitor produse de origine animală destinate consumului uman și de modificare a Directivelor 89/662/CEE și 92/118/CEE ale Consiliului, precum a Deciziei 95/408/CE a Consiliului (JO L 157, 30.4.2004, p. 33).

23.   Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă aplicabile produselor alimentare de origine animală (JO L 139, 30.4.2004, p. 55).

24.   Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (JO L 139, 30.4.2004, p. 206).

25.   Decizia (2005/34/CE) a Comisiei din 11 ianuarie 2005 de stabilire a standardelor armonizate pentru testele de detectare a anumitor reziduuri în produsele de origine animală importate din țări terțe (JO L 16, 20.1.2005, p. 61).

26.   Regulamentul (CE) nr. 401/2006 al Comisiei din 23 februarie 2006 de stabilire a modalităților de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul oficial al conținutului de micotoxine din produsele alimentare (JO L 70, 9.3.2006, p. 12).

27.   Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

28.   Regulamentul (CE) nr. 1883/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a metodelor de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul oficial al nivelurilor de dioxine și de PCB-uri asemănători dioxinelor din anumite produse alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 32).

29.   Regulamentul (CE) nr. 333/2007 al Comisiei din 28 martie 2007 de stabilire a modalităților de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul oficial al nivelurilor de plumb, cadmiu, mercur, staniu anorganic, 3-MCPD și benzo(a)piren în produsele alimentare (JO L 88, 29.3.2007, p. 29).

30.   Regulamentul (CE) nr. 884/2007 al Comisiei din 26 iulie 2007 privind măsurile de urgență pentru suspendarea utilizării colorantului alimentar E 128 Roșu 2G (E 128) (JO L 195, 27.7.2007, p. 8).

B.   NORME DE SĂNĂTATE ANIMALĂ

1.   Directiva 92/118/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1992 de stabilire a condițiilor de sănătate publică și animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de produse care nu intră sub incidența condițiilor menționate, stabilite prin reglementările comunitare specifice prevăzute de anexa A capitolul I la Directiva 89/662/CEE și, în ceea ce privește agenții patogeni, la Directiva 90/425/CEE (JO L 62, 15.3.1993, p. 49).

2.   Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a normelor pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor encefalopatii spongiforme transmisibile (JO L 147, 31.5.2001, p. 1).

3.   Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate aplicabile subproduselor alimentare care nu sunt destinate consumului uman (JO L 273, 10.10.2002, p. 1).

4.   Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (JO L 18, 23.1.2003, p. 11).

5.   Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14).

C.   ALTE MĂSURI SPECIFICE (6)

1.   Acord interimar de comerț și uniune vamală între Comunitatea Economică Europeană și Republica San Marino – Declarație comună – Declarația Comunității (JO L 359, 9.12.1992, p. 14).

2.   Decizia 94/1/CE a Consiliului și a Comisiei din 13 decembrie 1993 privind încheierea acordului privind Spațiul Economic European între Comunitățile Europene, statele membre ale acestora și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Principatul Liechtenstein, Regatul Norvegiei, Regatul Suediei și Confederația Elvețiană (JO L 1, 3.1.1994, p. 1).

3.   Decizia 97/132/CE a Consiliului din 17 decembrie 1996 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (JO L 57, 26.2.1997, p. 4).

4.   Decizia 97/345/CE a Consiliului din 17 februarie 1997 privind încheierea protocolului privind problemele veterinare de completare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană și Principatul Andora (JO L 148, 6.6.1997, p. 15).

5.   Decizia 98/258/CE Consiliului din 16 martie 1998 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsurile sanitare de protecție a sănătății publice și animale aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (JO L 118, 21.4.1998, p. 1).

6.   Decizia 98/504/CE a Consiliului din 29 iunie 1998 privind încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele comerciale conexe dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Statele Unite Mexicane, pe de altă parte (JO L 226, 13.8.1998, p. 24).

7.   Decizia 1999/201/CE a Consiliului din 14 decembrie 1998 privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Canadei cu privire la măsurile sanitare pentru protecția sănătății publice și animale în comerțul cu animale vii și produse de origine animală (JO L 71, 18.3.1999, p. 1).

8.   Decizia 1999/778/CE a Consiliului din 15 noiembrie 1999 de încheiere a unui Protocol referitor la probleme veterinare care completează Acordul dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul Național din insulele Feroe, pe de altă parte (JO L 305, 30.11.1999, p. 25).

9.   Protocolul 1999/1130/CE referitor la probleme veterinare care completează Acordul dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul Național din Insulele Feroe, pe de altă parte (JO L 305, 30.11.1999, p. 26).

10.   Decizia 2002/979/CE a Consiliului din 18 noiembrie 2002 privind semnarea și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale unui Acord de constituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte (JO L 352, 30.12.2002, p. 1).

2.   Elveția – Legislație
   (7)

A.   Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și produse de origine animală (OITE);

B.   Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITPA);

3.   Norme de aplicare

A.   Oficiul federal veterinar aplică, simultan cu statele membre ale Comunității, condițiile de import prevăzute în legislația menționată la punctul I din prezentul apendice, măsurile de aplicare și listele cu unitățile care sunt autorizate să facă importurile corespunzătoare. Obligația se aplică tuturor actelor corespunzătoare, oricare ar fi data de adoptare a acestora.

Oficiul federal veterinar poate adopta măsuri mai restrictive și solicita garanții suplimentare. În cadrul Comitetului mixt veterinar vor avea loc consultări în vederea găsirii soluțiilor corespunzătoare.

Oficiul federal veterinar și statele membre ale Comunității se notifică reciproc cu privire la condițiile specifice de import stabilite cu titlu bilateral care nu fac obiectul unei armonizări la nivel comunitar.

B.   Punctele de control la frontieră ale statelor membre menționate la punctul B.1) din capitolul III al prezentului apendice efectuează controalele privind importurile din țări terțe destinate Elveției în conformitate cu punctul A din capitolul III al prezentului apendice.

C.   Punctele de control la frontieră ale Elveției menționate la punctul B. 2) din capitolul III al prezentului apendice efectuează controalele privind importurile din țări terțe destinate statelor membre ale Comunității în conformitate cu punctul A din capitolul III al prezentului apendice.

D.   În conformitate cu dispozițiile Ordonanței din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de produse de origine animală provenind din țări terțe pe cale aeriană (OITPA), (RS 916.443.13), Elveția menține posibilitatea de a importa carne de vită și mânzat provenind de la bovine potențial tratate cu stimulatori de creștere hormonali. Exportul acestei cărni spre Comunitate este interzis. În plus, Elveția:

| — | limitează utilizarea tipurilor de carne în cauză numai pentru livrarea directă către consumator prin unități de distribuție cu amănuntul, în condițiile unei etichetări corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

limitează utilizarea tipurilor de carne în cauză numai pentru livrarea directă către consumator prin unități de distribuție cu amănuntul, în condițiile unei etichetări corespunzătoare;

| — | limitează introducerea acestora doar la punctele de control la frontieră elvețiene și |
| --- | --- |

—

limitează introducerea acestora doar la punctele de control la frontieră elvețiene și

| — | menține un sistem de trasabilitate și de canalizare adecvat care urmărește să prevină orice posibilitate de introducere ulterioară pe teritoriul statelor membre ale Comunității; |
| --- | --- |

—

menține un sistem de trasabilitate și de canalizare adecvat care urmărește să prevină orice posibilitate de introducere ulterioară pe teritoriul statelor membre ale Comunității;

| — | prezintă Comisiei un raport de două ori pe an cu privire la originea și destinația importurilor, precum și stadiul controalelor efectuate, în scopul de a asigura respectarea condițiilor enumerate la liniuțele precedente; |
| --- | --- |

—

prezintă Comisiei un raport de două ori pe an cu privire la originea și destinația importurilor, precum și stadiul controalelor efectuate, în scopul de a asigura respectarea condițiilor enumerate la liniuțele precedente;

| — | în cazul unor motive de îngrijorare, aceste dispoziții vor fi examinate de Comitetul mixt veterinar. |
| --- | --- |

—

în cazul unor motive de îngrijorare, aceste dispoziții vor fi examinate de Comitetul mixt veterinar.

CAPITOLUL VI

Redevențe

1.   Nu se percep taxe pentru controalele veterinare care se aplică în schimburile dintre statele membre ale Comunității și Elveția.

2.   Pentru controalele veterinare ale importurilor din țări terțe, autoritățile elvețiene se angajează să perceapă taxele legate de controalele oficiale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).”

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

1

(2)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

2

(3)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat ultima dată, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

3

(4)  Prin trimitere la categoriile de autorizație stabilite în Decizia 2001/881/CE a Comisiei

4

(5)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

5

(6)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

6

(7)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 30 iunie 2008, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.

7

---

Rectificări

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/117

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1077/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1566/2007

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 295 din 4 noiembrie 2008
  )

La pagina 8, articolul 19:

în loc de:

„Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2008.”,

se va citi:

„Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.”

---

10.1.2009

| 10.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---