# Jurnalul Oficial C 46E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.046.rom |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 46E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5324 februarie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.046.rom

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 46E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5324 februarie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 ianuarie 2009 |
| 2010/C 046E/01 | Relațiile comerciale și economice cu Balcanii de VestRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest (2008/2149(INI)) | 1 |
| 2010/C 046E/02 | Politica agricolă comună și siguranța alimentară mondialăRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială (2008/2153(INI)) | 10 |
| 2010/C 046E/03 | Perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la Lisabona (2008/2067(INI)) | 23 |
| 2010/C 046E/04 | Transpunerea, punerea în aplicare și executarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și a Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativăRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (2008/2114(INI)) | 26 |
| 2010/C 046E/05 | PCP și gestionarea pescuitului pe baza ecosistemelorRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și la abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului (2008/2178(INI)) | 31 |
| 2010/C 046E/06 | Finanțele publice în UEM - 2007 și 2008Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la finanțele publice în UEM 2007-2008 (2008/2244(INI)) | 38 |
| 2010/C 046E/07 | FibromialgiaDeclarația Parlamentului European privind fibromialgia | 46 |
| | Miercuri, 14 ianuarie 2009 |
| 2010/C 046E/08 | Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008 (2007/2145(INI)) | 48 |
| 2010/C 046E/09 | Convenția privind munca maritimăRezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006, și de modificare a Directivei 1999/63/CE | 69 |
| 2010/C 046E/10 | Viitorul Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv rolul UERezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind dezvoltarea Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv a rolului UE (2008/2201(INI)) | 71 |
| 2010/C 046E/11 | Accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale ComisieiRezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001) (2007/2154(INI)) | 80 |
| | Joi, 15 ianuarie 2009 |
| 2010/C 046E/12 | Controlul bugetar al fondurilor UE în AfganistanRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la controlul bugetar al fondurilor UE în Afganistan (2008/2152(INI)) | 87 |
| 2010/C 046E/13 | Transpunerea și aplicarea Directivei 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncăRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei nr. 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (2008/2039(INI)) | 95 |
| 2010/C 046E/14 | Situația din Fâșia GazaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Fâșia Gaza | 100 |
| 2010/C 046E/15 | Situația din Cornul AfriciiRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Cornul Africii | 102 |
| 2010/C 046E/16 | Privind strategia UE față de BelarusRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind strategia UE pentru Belarus | 107 |
| 2010/C 046E/17 | SrebrenicaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Srebrenica | 111 |
| 2010/C 046E/18 | Iran: cazul Shirin EbadiRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Iran: cazul lui Shirin Ebadi | 113 |
| 2010/C 046E/19 | GuineeaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind lovitura de stat din Guineea | 116 |
| 2010/C 046E/20 | Libertatea presei în KenyaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind libertatea presei în Kenya | 118 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

Parlamentul European

Marți, 13 ianuarie 2009

2010/C 046E/01

Relațiile comerciale și economice cu Balcanii de VestRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest (2008/2149(INI))

1

2010/C 046E/02

Politica agricolă comună și siguranța alimentară mondialăRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială (2008/2153(INI))

10

2010/C 046E/03

Perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la Lisabona (2008/2067(INI))

23

2010/C 046E/04

Transpunerea, punerea în aplicare și executarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și a Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativăRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (2008/2114(INI))

26

2010/C 046E/05

PCP și gestionarea pescuitului pe baza ecosistemelorRezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și la abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului (2008/2178(INI))

31

2010/C 046E/06

Finanțele publice în UEM - 2007 și 2008Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la finanțele publice în UEM 2007-2008 (2008/2244(INI))

38

2010/C 046E/07

FibromialgiaDeclarația Parlamentului European privind fibromialgia

46

Miercuri, 14 ianuarie 2009

2010/C 046E/08

Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008 (2007/2145(INI))

48

2010/C 046E/09

Convenția privind munca maritimăRezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006, și de modificare a Directivei 1999/63/CE

69

2010/C 046E/10

Viitorul Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv rolul UERezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind dezvoltarea Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv a rolului UE (2008/2201(INI))

71

2010/C 046E/11

Accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale ComisieiRezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001) (2007/2154(INI))

80

Joi, 15 ianuarie 2009

2010/C 046E/12

Controlul bugetar al fondurilor UE în AfganistanRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la controlul bugetar al fondurilor UE în Afganistan (2008/2152(INI))

87

2010/C 046E/13

Transpunerea și aplicarea Directivei 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncăRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei nr. 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (2008/2039(INI))

95

2010/C 046E/14

Situația din Fâșia GazaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Fâșia Gaza

100

2010/C 046E/15

Situația din Cornul AfriciiRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Cornul Africii

102

2010/C 046E/16

Privind strategia UE față de BelarusRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind strategia UE pentru Belarus

107

2010/C 046E/17

SrebrenicaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Srebrenica

111

2010/C 046E/18

Iran: cazul Shirin EbadiRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Iran: cazul lui Shirin Ebadi

113

2010/C 046E/19

GuineeaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind lovitura de stat din Guineea

116

2010/C 046E/20

Libertatea presei în KenyaRezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind libertatea presei în Kenya

118

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 ianuarie 2009 |
| 2010/C 046E/21 | Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile (10972/2007 - COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/22 | Regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/23 | Regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social al unei SE sau SCE între statele membre (versiune codificată) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS)) | 121 |
| 2010/C 046E/24 | Adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Regulamentului de procedură al Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene în ceea ce privește adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS)) | 122 |
| 2010/C 046E/25 | Utilizarea durabilă a pesticidelor ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru acțiuni comunitare în vederea utilizării durabile a pesticidelor (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD)) | 123 |
| P6_TC2-COD(2006)0132Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor | 123 |
| 2010/C 046E/26 | Introducerea pe piață a produselor fitosanitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD)) | 124 |
| P6_TC2-COD(2006)0136Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 privind Regulamentul 2009/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE | 124 |
| 2010/C 046E/27 | Coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0153Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) | 125 |
| | Miercuri, 14 ianuarie 2009 |
| 2010/C 046E/28 | Elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0216Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre | 127 |
| ANEXĂ | 127 |
| 2010/C 046E/29 | Contractele de achiziții publice în domeniile apărării și securității ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor de atribuire a anumitor contracte de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii în domeniile apărării și securității (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE | 128 |
| 2010/C 046E/30 | Substanțe și preparate periculoase (diclormetan) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase (diclormetan)) (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD)) | 129 |
| P6_TC1-COD(2008)0033Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind Decizia nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului în ceea ce privește restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea diclormetanului | 129 |
| 2010/C 046E/31 | Autorizarea ratificării Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188)*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188) (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS)) | 130 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 ianuarie 2009

2010/C 046E/21

Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile (10972/2007 - COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

120

2010/C 046E/22

Regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

120

2010/C 046E/23

Regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social al unei SE sau SCE între statele membre (versiune codificată) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

121

2010/C 046E/24

Adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Regulamentului de procedură al Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene în ceea ce privește adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

122

2010/C 046E/25

Utilizarea durabilă a pesticidelor ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru acțiuni comunitare în vederea utilizării durabile a pesticidelor (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

123

P6_TC2-COD(2006)0132Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor

123

2010/C 046E/26

Introducerea pe piață a produselor fitosanitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

124

P6_TC2-COD(2006)0136Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 privind Regulamentul 2009/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE

124

2010/C 046E/27

Coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0153Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare)

125

Miercuri, 14 ianuarie 2009

2010/C 046E/28

Elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0216Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre

127

ANEXĂ

127

2010/C 046E/29

Contractele de achiziții publice în domeniile apărării și securității ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor de atribuire a anumitor contracte de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii în domeniile apărării și securității (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE

128

2010/C 046E/30

Substanțe și preparate periculoase (diclormetan) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase (diclormetan)) (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

129

P6_TC1-COD(2008)0033Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind Decizia nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului în ceea ce privește restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea diclormetanului

129

2010/C 046E/31

Autorizarea ratificării Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188)*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188) (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

130

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

Parlamentul European

Marți, 13 ianuarie 2009

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/1

---

Relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest

P6_TA(2009)0005

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest (2008/2149(INI))

(2010/C 46 E/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1946/2005 al Consiliului din 14 noiembrie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2000 privind introducerea de măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante sau legate de procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1946/2005 al Consiliului din 14 noiembrie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2000 privind introducerea de măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante sau legate de procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) (2),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, la care tuturor statelor din Balcanii de Vest li s-a promis că vor deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, la care tuturor statelor din Balcanii de Vest li s-a promis că vor deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere decizia Consiliului European din 16 decembrie 2005 de a acorda Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei statutul de țară candidată la UE și concluziile Președinției Consiliilor Europene din 15-16 iunie 2006, din 14-15 decembrie 2006 și din 19-20 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului European din 16 decembrie 2005 de a acorda Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei statutul de țară candidată la UE și concluziile Președinției Consiliilor Europene din 15-16 iunie 2006, din 14-15 decembrie 2006 și din 19-20 iunie 2008,

| — | având în vedere decizia Consiliului European din 3 octombrie 2005 privind deschiderea negocierilor de aderare cu Croația, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului European din 3 octombrie 2005 privind deschiderea negocierilor de aderare cu Croația,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008, intitulată „Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene” (COM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008, intitulată „Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene” (COM(2008)0127),

| — | având în vedere Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul provinciei Kosovo și rolul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul provinciei Kosovo și rolul UE (3),

| — | având în vedere Poziția sa din 12 octombrie 2006 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind acordarea unui ajutor financiar excepțional pentru Kosovo din partea Comunității (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 12 octombrie 2006 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind acordarea unui ajutor financiar excepțional pentru Kosovo din partea Comunității (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2008 referitoare la raportul de progrese pentru anul 2007 privind Fosta Republică Iugoslavă Macedonia (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2008 referitoare la raportul de progrese pentru anul 2007 privind Fosta Republică Iugoslavă Macedonia (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind raportul de progrese pentru anul 2007 privind Croația (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind raportul de progrese pentru anul 2007 privind Croația (6),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herțegovina (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herțegovina (7),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 25 octombrie 2007 adresată Consiliului privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Serbia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 25 octombrie 2007 adresată Consiliului privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Serbia (8),

| — | având în vedere Poziția sa din 6 septembrie 2006 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 6 septembrie 2006 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (9),

| — | având în vedere Poziția sa din 13 decembrie 2007 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa din 13 decembrie 2007 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 ianuarie 2007, intitulată „Extinderea principalelor axe transeuropene de transport către țările învecinate - Orientări pentru transportul în Europa și în regiunile învecinate” (COM(2007)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 ianuarie 2007, intitulată „Extinderea principalelor axe transeuropene de transport către țările învecinate - Orientări pentru transportul în Europa și în regiunile învecinate” (COM(2007)0032),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 privind progresul discuțiilor exploratorii asupra cooperării în domeniul transporturilor cu țările învecinate (COM(2008)0125), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 privind progresul discuțiilor exploratorii asupra cooperării în domeniul transporturilor cu țările învecinate (COM(2008)0125),

| — | având în vedere Tratatul de constituire a Comunității Energiei UE-Europa de Sud-Est, care a fost semnat la Atena la 25 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de constituire a Comunității Energiei UE-Europa de Sud-Est, care a fost semnat la Atena la 25 octombrie 2005,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 noiembrie 2007 privind strategia de extindere și principalele provocări 2007-2008 (COM(2007)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 noiembrie 2007 privind strategia de extindere și principalele provocări 2007-2008 (COM(2007)0663),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2006 referitoare la documentele de strategie ale Comisiei pentru 2005 cu privire la extindere (11) și cea din 13 decembrie 2006 referitoare la Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări 2006-2007 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2006 referitoare la documentele de strategie ale Comisiei pentru 2005 cu privire la extindere (11) și cea din 13 decembrie 2006 referitoare la Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări 2006-2007 (12),

| — | având în vedere toate rezoluții anterioare privind statele din Balcanii de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluții anterioare privind statele din Balcanii de Vest,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0489/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0489/2008),

| A. | întrucât Consiliul European de la Salonic a formulat în mod clar „perspectiva europeană” a statelor din Balcanii de Vest și a indicat că procesul de stabilizare și asociere va constitui cadrul general al relațiilor europene cu statele din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul European de la Salonic a formulat în mod clar „perspectiva europeană” a statelor din Balcanii de Vest și a indicat că procesul de stabilizare și asociere va constitui cadrul general al relațiilor europene cu statele din Balcanii de Vest;

| B. | întrucât Croația este implicată în prezent în negocieri de aderare la UE, iar Fosta Republică Iugoslavă Macedonia a obținut statutul de țară candidată în 2005; |
| --- | --- |

B.

întrucât Croația este implicată în prezent în negocieri de aderare la UE, iar Fosta Republică Iugoslavă Macedonia a obținut statutul de țară candidată în 2005;

| C. | întrucât concesiile comerciale și asistența financiară din partea UE au jucat un rol esențial în cadrul procesului de stabilizare și asociere din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

C.

întrucât concesiile comerciale și asistența financiară din partea UE au jucat un rol esențial în cadrul procesului de stabilizare și asociere din Balcanii de Vest;

| D. | întrucât Croația se află într-un stadiu avansat pe calea aderării depline la UE, având posibilitatea de a încheia negocierile în 2009, continuă să îndeplinească criteriile politice și economice de la Copenhaga și este recunoscută ca o țară cu o economie de piață funcțională, care ar putea reprezenta un exemplu pentru celelalte țări din regiune; |
| --- | --- |

D.

întrucât Croația se află într-un stadiu avansat pe calea aderării depline la UE, având posibilitatea de a încheia negocierile în 2009, continuă să îndeplinească criteriile politice și economice de la Copenhaga și este recunoscută ca o țară cu o economie de piață funcțională, care ar putea reprezenta un exemplu pentru celelalte țări din regiune;

| E. | întrucât, la 17 februarie 2008, Parlamentul din Kosovo a adoptat o rezoluție care declara independența Kosovo; întrucât Consiliul a convenit la 18 februarie 2008 că statele membre vor decide, în conformitate cu practicile naționale și cu dreptul internațional, cu privire la relațiile lor cu Kosovo; întrucât asistența totală a UE pentru Kosovo este estimată la peste 1 miliard de euro pentru perioada 2007-2010 și reprezintă sprijin pentru dezvoltarea economică și politică a Kosovo și finanțarea contribuției UE la prezența internațională în Kosovo; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 17 februarie 2008, Parlamentul din Kosovo a adoptat o rezoluție care declara independența Kosovo; întrucât Consiliul a convenit la 18 februarie 2008 că statele membre vor decide, în conformitate cu practicile naționale și cu dreptul internațional, cu privire la relațiile lor cu Kosovo; întrucât asistența totală a UE pentru Kosovo este estimată la peste 1 miliard de euro pentru perioada 2007-2010 și reprezintă sprijin pentru dezvoltarea economică și politică a Kosovo și finanțarea contribuției UE la prezența internațională în Kosovo;

| F. | întrucât prosperitatea economică și integrarea deplină pe piața internă și în sistemul comercial mondial sunt esențiale pentru stabilitatea pe termen lung și pentru creșterea economică și socială durabilă în întreaga regiune a Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

F.

întrucât prosperitatea economică și integrarea deplină pe piața internă și în sistemul comercial mondial sunt esențiale pentru stabilitatea pe termen lung și pentru creșterea economică și socială durabilă în întreaga regiune a Balcanilor de Vest;

| G. | întrucât se așteaptă ca deschiderea treptată, minuțios adaptată a piețelor în statele din Balcanii de Vest, inclusiv printr-o abordare individuală pentru fiecare țară, urmărindu-se în principal crearea unei piețe regionale, să contribuie în mod semnificativ la procesul de stabilizare politică și economică în regiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât se așteaptă ca deschiderea treptată, minuțios adaptată a piețelor în statele din Balcanii de Vest, inclusiv printr-o abordare individuală pentru fiecare țară, urmărindu-se în principal crearea unei piețe regionale, să contribuie în mod semnificativ la procesul de stabilizare politică și economică în regiune;

| H. | întrucât o cooperare economică sporită în regiunea Balcanilor de Vest oferă perspective pozitive și pentru creșterea economică în statele membre din sud-estul Europei și, prin urmare, va stimula o mai bună integrare a acestora pe piața unică; |
| --- | --- |

H.

întrucât o cooperare economică sporită în regiunea Balcanilor de Vest oferă perspective pozitive și pentru creșterea economică în statele membre din sud-estul Europei și, prin urmare, va stimula o mai bună integrare a acestora pe piața unică;

| I. | întrucât Acordul central european de comerț liber (CEFTA) a consolidat 32 de acorduri bilaterale de comerț liber din regiunea Europei de Sud într-un singur acord cuprinzător de comerț liber la nivel regional, care sporește nivelul curent de liberalizare din regiune printr-o rețea unică de norme echitabile, transparente și previzibile; |
| --- | --- |

I.

întrucât Acordul central european de comerț liber (CEFTA) a consolidat 32 de acorduri bilaterale de comerț liber din regiunea Europei de Sud într-un singur acord cuprinzător de comerț liber la nivel regional, care sporește nivelul curent de liberalizare din regiune printr-o rețea unică de norme echitabile, transparente și previzibile;

| J. | întrucât creșterea economică în țările Balcanilor de Vest variază considerabil, de la 3 % în Fosta Republică Iugoslavă Macedonia la 10,3 % în Muntenegru în 2006; întrucât ratele șomajului variază, de la rate ridicate, precum în Kosovo (40 % în 2007), până la rate mai scăzute, precum în Muntenegru (11,9 % în 2007); |
| --- | --- |

J.

întrucât creșterea economică în țările Balcanilor de Vest variază considerabil, de la 3 % în Fosta Republică Iugoslavă Macedonia la 10,3 % în Muntenegru în 2006; întrucât ratele șomajului variază, de la rate ridicate, precum în Kosovo (40 % în 2007), până la rate mai scăzute, precum în Muntenegru (11,9 % în 2007);

| K. | întrucât economiile Balcanilor de Vest sunt extrem de dependente de comerțul extern și întrucât importurile și exporturile totale reprezintă o parte substanțială din PIB-ul acestora; întrucât 61 % din fluxurile comerciale ale regiunii au ca destinație UE, deși ele reprezintă doar 2 % din comerțul extern al UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât economiile Balcanilor de Vest sunt extrem de dependente de comerțul extern și întrucât importurile și exporturile totale reprezintă o parte substanțială din PIB-ul acestora; întrucât 61 % din fluxurile comerciale ale regiunii au ca destinație UE, deși ele reprezintă doar 2 % din comerțul extern al UE;

| L. | întrucât facilitarea și infrastructura în domeniul transporturilor sunt cruciale pentru dezvoltarea economică, coeziunea socială și integrare; |
| --- | --- |

L.

întrucât facilitarea și infrastructura în domeniul transporturilor sunt cruciale pentru dezvoltarea economică, coeziunea socială și integrare;

| M. | întrucât este necesar să se acorde un sprijin mai puternic pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) din Balcanii de Vest în vederea garantării unei creșteri economice durabile, ocupării forței de muncă și a exporturilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se acorde un sprijin mai puternic pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) din Balcanii de Vest în vederea garantării unei creșteri economice durabile, ocupării forței de muncă și a exporturilor;

| N. | întrucât sectorul serviciilor, în special cel al turismului, joacă un rol important în economiile țărilor din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

N.

întrucât sectorul serviciilor, în special cel al turismului, joacă un rol important în economiile țărilor din Balcanii de Vest;

| O. | întrucât piețele de dimensiuni reduse, cum sunt cele existente în unele dintre țările din Balcanii de Vest, sunt în mod special predispuse la apariția cartelurilor, a practicilor restrictive sau la abuzul de putere de piață, care pot avea un impact puternic asupra creșterii economice regionale, ratei șomajului și dezvoltării sociale; |
| --- | --- |

O.

întrucât piețele de dimensiuni reduse, cum sunt cele existente în unele dintre țările din Balcanii de Vest, sunt în mod special predispuse la apariția cartelurilor, a practicilor restrictive sau la abuzul de putere de piață, care pot avea un impact puternic asupra creșterii economice regionale, ratei șomajului și dezvoltării sociale;

| P. | întrucât economiile țărilor din Balcanii de Vest sunt foarte eterogene și au caracteristici diferite, de exemplu Albania, Croația și Muntenegru diferă de celelalte economii din Balcanii de Vest, având în vedere că sectorul turismului are un rol esențial în economiile lor; |
| --- | --- |

P.

întrucât economiile țărilor din Balcanii de Vest sunt foarte eterogene și au caracteristici diferite, de exemplu Albania, Croația și Muntenegru diferă de celelalte economii din Balcanii de Vest, având în vedere că sectorul turismului are un rol esențial în economiile lor;

| Q. | întrucât toate țările din Balcanii de Vest au încheiat acorduri de stabilizare și asociere (ASA) cu UE, |
| --- | --- |

Q.

întrucât toate țările din Balcanii de Vest au încheiat acorduri de stabilizare și asociere (ASA) cu UE,

Considerații generale

| 1. | salută progresele realizate în cadrul procesului de stabilizare și asociere și, în special, semnarea recentă a ASA cu Bosnia și Herțegovina și cu Serbia; invită statele membre să încheie cât de curând posibil procesul de ratificare pentru toate ASA; salută progresele înregistrate în punerea în aplicarea a Acordurilor interimare și invită țările din Balcanii de Vest să continue eforturile în acest sens; subliniază importanța consolidării în continuare a dimensiunii multilaterale a procesului de stabilizare și asociere în scopul reluării depline a cooperării regionale în toate domeniile; |
| --- | --- |

1.

salută progresele realizate în cadrul procesului de stabilizare și asociere și, în special, semnarea recentă a ASA cu Bosnia și Herțegovina și cu Serbia; invită statele membre să încheie cât de curând posibil procesul de ratificare pentru toate ASA; salută progresele înregistrate în punerea în aplicarea a Acordurilor interimare și invită țările din Balcanii de Vest să continue eforturile în acest sens; subliniază importanța consolidării în continuare a dimensiunii multilaterale a procesului de stabilizare și asociere în scopul reluării depline a cooperării regionale în toate domeniile;

| 2. | reafirmă „perspectiva europeană” a statelor din Balcanii de Vest, care a fost clar formulată cu ocazia Consiliului European de la Salonic; subliniază totuși că viitoarea aderare a statelor din Balcanii de Vest la UE este strict condiționată de îndeplinirea tuturor condițiilor și cerințelor stabilite de UE, inclusiv a criteriilor de la Copenhaga, și de împlinirea cu succes a procesului de stabilizare și asociere, care include cooperarea regională, relațiile de bună vecinătate și cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie; |
| --- | --- |

2.

reafirmă „perspectiva europeană” a statelor din Balcanii de Vest, care a fost clar formulată cu ocazia Consiliului European de la Salonic; subliniază totuși că viitoarea aderare a statelor din Balcanii de Vest la UE este strict condiționată de îndeplinirea tuturor condițiilor și cerințelor stabilite de UE, inclusiv a criteriilor de la Copenhaga, și de împlinirea cu succes a procesului de stabilizare și asociere, care include cooperarea regională, relațiile de bună vecinătate și cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie;

| 3. | subliniază că o perspectivă reală de aderare la UE pentru statele din Balcanii de Vest poate acționa ca un stimul care să încurajeze populația și guvernele acestora să renunțe la naționalismul regresiv, violența sectară și să se îndrepte către un viitor al integrării în Europa; în plus, aceasta va ameliora imaginea destul de negativă a Balcanilor de Vest în UE, cauzată de recentele războaie și de controversele politice din ultimele decenii, ceea ce va stimula, de asemenea, întreprinderile din UE să-și sporească activitățile economice în regiune; |
| --- | --- |

3.

subliniază că o perspectivă reală de aderare la UE pentru statele din Balcanii de Vest poate acționa ca un stimul care să încurajeze populația și guvernele acestora să renunțe la naționalismul regresiv, violența sectară și să se îndrepte către un viitor al integrării în Europa; în plus, aceasta va ameliora imaginea destul de negativă a Balcanilor de Vest în UE, cauzată de recentele războaie și de controversele politice din ultimele decenii, ceea ce va stimula, de asemenea, întreprinderile din UE să-și sporească activitățile economice în regiune;

| 4. | încurajează Uniunea Europeană să se implice în continuare în Balcanii de Vest, în special în această perioadă delicată din punct de vedere politic; îndeamnă Consiliul și Comisia să realizeze că nu este în interesul UE și al Balcanilor de Vest să se creeze o „gaură neagră” în Kosovo; prin urmare, solicită instituțiilor europene să se implice activ pentru a se evita tensiuni; |
| --- | --- |

4.

încurajează Uniunea Europeană să se implice în continuare în Balcanii de Vest, în special în această perioadă delicată din punct de vedere politic; îndeamnă Consiliul și Comisia să realizeze că nu este în interesul UE și al Balcanilor de Vest să se creeze o „gaură neagră” în Kosovo; prin urmare, solicită instituțiilor europene să se implice activ pentru a se evita tensiuni;

| 5. | consideră că, în cazul Balcanilor de Vest, este esențial ca abordarea generală să țină seama de diferențele între țările din regiune în ceea ce privește nivelul de dezvoltare economică și respectarea acquis-ului comunitar și a normelor OMC; subliniază, prin urmare, importanța unui drum strict individual către aderarea la UE pentru fiecare dintre statele din Balcanii de Vest, bazat printre altele pe îndeplinirea în mod individual de către acestea printre altele a criteriilor de la Copenhaga, precum și a condițiilor și cerințelor stabilite de UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în cazul Balcanilor de Vest, este esențial ca abordarea generală să țină seama de diferențele între țările din regiune în ceea ce privește nivelul de dezvoltare economică și respectarea acquis-ului comunitar și a normelor OMC; subliniază, prin urmare, importanța unui drum strict individual către aderarea la UE pentru fiecare dintre statele din Balcanii de Vest, bazat printre altele pe îndeplinirea în mod individual de către acestea printre altele a criteriilor de la Copenhaga, precum și a condițiilor și cerințelor stabilite de UE;

| 6. | salută acordurile de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, care au intrat în vigoare în ianuarie 2008, și dialogul pe marginea foilor de parcurs pentru liberalizarea treptată a regimului de vize pentru țările din Balcanii de Vest; consideră că există o necesitate reală de a îmbunătăți și de a institui regimuri vamale funcționale pentru a facilita fluxurile comerciale și a asigura o cooperare economică, științifică, tehnologică și comercială mai strânsă; salută decizia Comisiei de a acorda un număr din ce în ce mai mare de burse pentru studenții din Balcanii de Vest în cadrul programului Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

6.

salută acordurile de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, care au intrat în vigoare în ianuarie 2008, și dialogul pe marginea foilor de parcurs pentru liberalizarea treptată a regimului de vize pentru țările din Balcanii de Vest; consideră că există o necesitate reală de a îmbunătăți și de a institui regimuri vamale funcționale pentru a facilita fluxurile comerciale și a asigura o cooperare economică, științifică, tehnologică și comercială mai strânsă; salută decizia Comisiei de a acorda un număr din ce în ce mai mare de burse pentru studenții din Balcanii de Vest în cadrul programului Erasmus Mundus;

OMC și CEFTA

| 7. | invită Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare, destinate să favorizeze o integrare mai profundă a Balcanilor de Vest în sistemul economic și comercial mondial, în special prin aderarea la OMC a țărilor din regiune care încă nu sunt membre; ia act cu satisfacție de faptul că Albania, Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sunt deja membri ai OMC; subliniază că liberalizarea comerțului trebuie să se desfășoare în paralel cu reducerea sărăciei și a ratei șomajului, cu promovarea drepturilor economice și sociale și cu respectarea mediului; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare, destinate să favorizeze o integrare mai profundă a Balcanilor de Vest în sistemul economic și comercial mondial, în special prin aderarea la OMC a țărilor din regiune care încă nu sunt membre; ia act cu satisfacție de faptul că Albania, Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sunt deja membri ai OMC; subliniază că liberalizarea comerțului trebuie să se desfășoare în paralel cu reducerea sărăciei și a ratei șomajului, cu promovarea drepturilor economice și sociale și cu respectarea mediului;

| 8. | subliniază stimulul oferit de cooperarea regională și de relațiile de bună vecinătate pentru creșterea economică în zonă și rolul esențial jucat de CEFTA în acest proces; subliniază că CEFTA poate, de asemenea, juca un rol important în integrarea în continuare a regiunii în UE prin consolidarea relațiilor economice și comerciale dintre Uniunea Europeană și Balcanii de Vest; consideră, prin urmare, că CEFTA contribuie în mod semnificativ la pregătirea statelor din Balcanii de Vest în vederea aderării acestora la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

8.

subliniază stimulul oferit de cooperarea regională și de relațiile de bună vecinătate pentru creșterea economică în zonă și rolul esențial jucat de CEFTA în acest proces; subliniază că CEFTA poate, de asemenea, juca un rol important în integrarea în continuare a regiunii în UE prin consolidarea relațiilor economice și comerciale dintre Uniunea Europeană și Balcanii de Vest; consideră, prin urmare, că CEFTA contribuie în mod semnificativ la pregătirea statelor din Balcanii de Vest în vederea aderării acestora la Uniunea Europeană;

| 9. | invită guvernele din Balcanii de Vest să examineze în continuare posibilitatea unor măsuri vizând liberalizarea sporită a comerțului în domenii care au fost scutite până în prezent și să înființeze mecanisme pentru combaterea sistematică a tuturor formelor de încălcare a drepturilor internaționale de proprietate intelectuală și industrială; invită, de asemenea, guvernele respective să se alinieze la acquis-ul comunitar și să întreprindă acțiuni în vederea eliminării tuturor practicilor și măsurilor care reprezintă bariere comerciale netarifare; |
| --- | --- |

9.

invită guvernele din Balcanii de Vest să examineze în continuare posibilitatea unor măsuri vizând liberalizarea sporită a comerțului în domenii care au fost scutite până în prezent și să înființeze mecanisme pentru combaterea sistematică a tuturor formelor de încălcare a drepturilor internaționale de proprietate intelectuală și industrială; invită, de asemenea, guvernele respective să se alinieze la acquis-ul comunitar și să întreprindă acțiuni în vederea eliminării tuturor practicilor și măsurilor care reprezintă bariere comerciale netarifare;

Asistența europeană și responsabilitatea Balcanilor de Vest pentru procesul de reformă

| 10. | sprijină eforturile de reformă și cooperare regională ale țărilor din Balcanii de Vest prin IPA specific; subliniază faptul că statele din Balcanii de Vest sunt singurele responsabile pentru procesul lor de reformă; îndeamnă statele din Balcanii de Vest să-și asume responsabilitatea elaborării unui număr suficient de proiecte ambițioase pentru a putea utiliza fondurile europene disponibile fără să fie prea pasive și dependente de inițiativele europene; |
| --- | --- |

10.

sprijină eforturile de reformă și cooperare regională ale țărilor din Balcanii de Vest prin IPA specific; subliniază faptul că statele din Balcanii de Vest sunt singurele responsabile pentru procesul lor de reformă; îndeamnă statele din Balcanii de Vest să-și asume responsabilitatea elaborării unui număr suficient de proiecte ambițioase pentru a putea utiliza fondurile europene disponibile fără să fie prea pasive și dependente de inițiativele europene;

| 11. | subliniază rolul pe care îl joacă regiunile în dezvoltarea economică și socială și, în acest sens, importanța IPA în sprijinirea țărilor din Balcanii de Vest în procesul de democratizare, de transformare economică și socială și de aliniere la standardele europene, precum și în apropierea acestor țări de structurile UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază rolul pe care îl joacă regiunile în dezvoltarea economică și socială și, în acest sens, importanța IPA în sprijinirea țărilor din Balcanii de Vest în procesul de democratizare, de transformare economică și socială și de aliniere la standardele europene, precum și în apropierea acestor țări de structurile UE;

| 12. | solicită Comisiei și statelor membre să înzestreze IPA cu mijloace financiare suplimentare, necesare dezvoltării unor proiecte axate pe necesități și acordării unei asistențe eficiente și concentrate la nivel local și regional; subliniază importanța proiectelor interumane, care pot fi foarte potrivite pentru a sensibiliza populația locală cu privire la valoarea adăugată pe care o aduce Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și statelor membre să înzestreze IPA cu mijloace financiare suplimentare, necesare dezvoltării unor proiecte axate pe necesități și acordării unei asistențe eficiente și concentrate la nivel local și regional; subliniază importanța proiectelor interumane, care pot fi foarte potrivite pentru a sensibiliza populația locală cu privire la valoarea adăugată pe care o aduce Uniunea Europeană;

| 13. | salută faptul că una din prioritățile IPA este de a contribui la dezvoltarea capacităților instituționale și administrative în țările din Balcanii de Vest, precum și la nivel național și regional; îndeamnă Comisia să consolideze acest sector de activitate pentru a stimula îmbunătățirea administrației și a pregăti aceste țări și regiuni pentru a putea absorbi în mod adecvat fondurile structurale precum și pentru a favoriza adaptarea acestora la normele europene, în perspectiva posibilei viitoare aderări a acestora; invită Comisia să garanteze un grad ridicat de transparență în cadrul dezvoltării instituțiilor și să ia măsurile potrivite în vederea evitării corupției; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că una din prioritățile IPA este de a contribui la dezvoltarea capacităților instituționale și administrative în țările din Balcanii de Vest, precum și la nivel național și regional; îndeamnă Comisia să consolideze acest sector de activitate pentru a stimula îmbunătățirea administrației și a pregăti aceste țări și regiuni pentru a putea absorbi în mod adecvat fondurile structurale precum și pentru a favoriza adaptarea acestora la normele europene, în perspectiva posibilei viitoare aderări a acestora; invită Comisia să garanteze un grad ridicat de transparență în cadrul dezvoltării instituțiilor și să ia măsurile potrivite în vederea evitării corupției;

| 14. | invită Consiliul și Comisia să ofere statelor din regiune asistență tehnică economico-administrativă prin persoane calificate corespunzător, în cooperare cu organizațiile internaționale și regionale care se ocupă de problemele economice ale Balcanilor de Vest, în vederea consolidării structurilor publice locale, a creării unei baze economice mai eficiente și mai diversificate, precum și pentru a ameliora pătrunderea produselor locale pe piețele străine și, în particular, în UE; |
| --- | --- |

14.

invită Consiliul și Comisia să ofere statelor din regiune asistență tehnică economico-administrativă prin persoane calificate corespunzător, în cooperare cu organizațiile internaționale și regionale care se ocupă de problemele economice ale Balcanilor de Vest, în vederea consolidării structurilor publice locale, a creării unei baze economice mai eficiente și mai diversificate, precum și pentru a ameliora pătrunderea produselor locale pe piețele străine și, în particular, în UE;

| 15. | sugerează ca statele membre să ofere statelor din Balcanii de Vest programe interguvernamentale care să furnizeze țărilor respective asistență specifică, formare și îndrumare în ministerele lor naționale cu privire la acele domenii care sunt solicitate în mod explicit de către autoritățile statelor din Balcanii de Vest; subliniază că aceste programe pot juca un rol important în punerea în aplicare a acquis-ului comunitar în regiune, oferind în același timp statelor din Balcanii de Vest posibilitatea de a specifica formele exacte de asistență de care au nevoie; |
| --- | --- |

15.

sugerează ca statele membre să ofere statelor din Balcanii de Vest programe interguvernamentale care să furnizeze țărilor respective asistență specifică, formare și îndrumare în ministerele lor naționale cu privire la acele domenii care sunt solicitate în mod explicit de către autoritățile statelor din Balcanii de Vest; subliniază că aceste programe pot juca un rol important în punerea în aplicare a acquis-ului comunitar în regiune, oferind în același timp statelor din Balcanii de Vest posibilitatea de a specifica formele exacte de asistență de care au nevoie;

| 16. | invită Comisia să prezinte la timp Parlamentului toate propunerile noi care vizează furnizarea de asistență bugetară excepțională pentru țările din Balcanii de Vest; subliniază că asistența financiară suplimentară pentru Balcanii de Vest (în special pentru Kosovo) ar trebui să depindă de stabilirea, cu sprijinul instituțiilor financiare internaționale, a unui plan de dezvoltare pe termen lung, cuprinzător și realist; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să prezinte la timp Parlamentului toate propunerile noi care vizează furnizarea de asistență bugetară excepțională pentru țările din Balcanii de Vest; subliniază că asistența financiară suplimentară pentru Balcanii de Vest (în special pentru Kosovo) ar trebui să depindă de stabilirea, cu sprijinul instituțiilor financiare internaționale, a unui plan de dezvoltare pe termen lung, cuprinzător și realist;

| 17. | consideră că autoritățile locale și regionale joacă un rol determinant în dezvoltarea economică durabilă și consolidarea societății civile, contribuind la materializarea priorităților naționale și comunitare prin proiecte ce creează parteneriate cu actorii din domeniul public și cel privat; |
| --- | --- |

17.

consideră că autoritățile locale și regionale joacă un rol determinant în dezvoltarea economică durabilă și consolidarea societății civile, contribuind la materializarea priorităților naționale și comunitare prin proiecte ce creează parteneriate cu actorii din domeniul public și cel privat;

| 18. | subliniază importanța cooperării transfrontaliere și transnaționale pentru dezvoltarea de proiecte comune și stabilirea de legături durabile atât între regiunile Balcanilor de Vest, cât și între acestea și regiunile din statele membre ale UE; subliniază, de asemenea, faptul că avantajele unei astfel de cooperări nu sunt doar de ordin economic, ci au și o dimensiune politică și umană, permițând astfel o apropiere între popoare și guverne și garantând, pe termen lung, stabilitatea și prosperitatea în această regiune; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța cooperării transfrontaliere și transnaționale pentru dezvoltarea de proiecte comune și stabilirea de legături durabile atât între regiunile Balcanilor de Vest, cât și între acestea și regiunile din statele membre ale UE; subliniază, de asemenea, faptul că avantajele unei astfel de cooperări nu sunt doar de ordin economic, ci au și o dimensiune politică și umană, permițând astfel o apropiere între popoare și guverne și garantând, pe termen lung, stabilitatea și prosperitatea în această regiune;

| 19. | îndeamnă regiunile UE să ia inițiativa de a pune în practică proiecte transfrontaliere cu regiunile Balcanilor de Vest în vederea stabilirii unei cooperări strânse și pe termen lung la nivel regional, precum și în materie de schimburi de experiență și de bune practici în cadrul rețelelor europene de cooperare regională; consideră că prin consolidarea Consiliului de Cooperare Regională se poate promova cooperarea în regiune; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă regiunile UE să ia inițiativa de a pune în practică proiecte transfrontaliere cu regiunile Balcanilor de Vest în vederea stabilirii unei cooperări strânse și pe termen lung la nivel regional, precum și în materie de schimburi de experiență și de bune practici în cadrul rețelelor europene de cooperare regională; consideră că prin consolidarea Consiliului de Cooperare Regională se poate promova cooperarea în regiune;

Politicile economice, energia, transportul și mediul

| 20. | îndeamnă statele din regiune, în strânsă colaborare cu Comisia și cu alte instituții financiare internaționale competente, să mențină și să-și extindă progresele în materie de stabilitate macroeconomică, care reprezintă o condiție prealabilă pentru o creștere economică durabilă, prin politici fiscale și monetare solide; le îndeamnă, de asemenea, să accelereze ritmul reformelor structurale, în special în domeniul politicii fiscale, al vămilor și al administrației, prin promovarea principiilor transparenței și responsabilității, precum și prin sprijinirea unei gestiuni solide în sectorul public; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele din regiune, în strânsă colaborare cu Comisia și cu alte instituții financiare internaționale competente, să mențină și să-și extindă progresele în materie de stabilitate macroeconomică, care reprezintă o condiție prealabilă pentru o creștere economică durabilă, prin politici fiscale și monetare solide; le îndeamnă, de asemenea, să accelereze ritmul reformelor structurale, în special în domeniul politicii fiscale, al vămilor și al administrației, prin promovarea principiilor transparenței și responsabilității, precum și prin sprijinirea unei gestiuni solide în sectorul public;

| 21. | subliniază necesitatea acordării unui sprijin mai puternic dezvoltării sectorului privat din regiune și investițiilor în infrastructură prin, inter alia, o cooperare mai intensă cu Banca Europeană de Investiții, precum și cu Banca Europeană de Reconstrucție și Dezvoltare și cu alte instituții financiare internaționale; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea acordării unui sprijin mai puternic dezvoltării sectorului privat din regiune și investițiilor în infrastructură prin, inter alia, o cooperare mai intensă cu Banca Europeană de Investiții, precum și cu Banca Europeană de Reconstrucție și Dezvoltare și cu alte instituții financiare internaționale;

| 22. | consideră că, pentru dezvoltarea economică a regiunii, este esențial să fie creat un climat investițional favorabil și invită Comisia și statele din Balcanii de Vest să depună eforturi în vederea accelerării reformelor economice prin elaborarea de planuri de dezvoltare strategică pentru realizarea de proiecte investiționale de importanță regională; |
| --- | --- |

22.

consideră că, pentru dezvoltarea economică a regiunii, este esențial să fie creat un climat investițional favorabil și invită Comisia și statele din Balcanii de Vest să depună eforturi în vederea accelerării reformelor economice prin elaborarea de planuri de dezvoltare strategică pentru realizarea de proiecte investiționale de importanță regională;

| 23. | apreciază guvernele din Balcanii de Vest pentru progresele deja realizate în domeniul economic, prin menținerea stabilității macroeconomice; salută punerea în practică de către guverne a unor politici fiscale și a unei discipline fiscale care au dus la creșterea veniturilor în bugetul statului; |
| --- | --- |

23.

apreciază guvernele din Balcanii de Vest pentru progresele deja realizate în domeniul economic, prin menținerea stabilității macroeconomice; salută punerea în practică de către guverne a unor politici fiscale și a unei discipline fiscale care au dus la creșterea veniturilor în bugetul statului;

| 24. | subliniază importanța dezvoltării în continuare a cooperării energetice în regiune, având în vedere în special dezvoltarea resurselor de energie regenerabile, a stabilirii unei piețe deschise, fiabile și competitive, precum și a ameliorării condițiilor generale pentru expansiunea infrastructurii energetice în regiune, inclusiv sporirea capacităților de interconectare între statele membre UE învecinate și țările partenere; subliniază rolul important al Comunității Energetice în îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța dezvoltării în continuare a cooperării energetice în regiune, având în vedere în special dezvoltarea resurselor de energie regenerabile, a stabilirii unei piețe deschise, fiabile și competitive, precum și a ameliorării condițiilor generale pentru expansiunea infrastructurii energetice în regiune, inclusiv sporirea capacităților de interconectare între statele membre UE învecinate și țările partenere; subliniază rolul important al Comunității Energetice în îndeplinirea acestui obiectiv;

| 25. | consideră dezvoltarea portului Rijeka din Croația ca fiind un proiect de importanță deosebită pentru Uniunea Europeană; consideră că este în interesul Uniunii Europene ca aceasta să demareze cât mai curând; |
| --- | --- |

25.

consideră dezvoltarea portului Rijeka din Croația ca fiind un proiect de importanță deosebită pentru Uniunea Europeană; consideră că este în interesul Uniunii Europene ca aceasta să demareze cât mai curând;

| 26. | subliniază că protecția mediului reprezintă un element important al dezvoltării durabile în regiunea Balcanilor de Vest; consideră de o importanță imperativă promovarea de către Comisie și guvernele din Balcanii de Vest a unor politici și strategii de mediu solide, conforme cu legislația comunitară în domeniul mediului; |
| --- | --- |

26.

subliniază că protecția mediului reprezintă un element important al dezvoltării durabile în regiunea Balcanilor de Vest; consideră de o importanță imperativă promovarea de către Comisie și guvernele din Balcanii de Vest a unor politici și strategii de mediu solide, conforme cu legislația comunitară în domeniul mediului;

| 27. | consideră importantă aplicarea de către țările din Balcanii de Vest a principiilor și orientărilor politicii maritime europene comune și subliniază necesitatea unei exploatări eficiente și ecologice a fluviului Dunărea, în conformitate cu legislația UE, ca sursă de resurse prețioase și coridor de transport important; sprijină, în acest context, inițiativele regionale în desfășurare și organizațiile (în special Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea - CIPFD) care depun eforturi în folosul protecției mediului, al utilizării mai bune a capacității de transport pe căile navigabile interioare și al unui nivel mai ridicat de prevenire a catastrofelor în bazinul Dunării; |
| --- | --- |

27.

consideră importantă aplicarea de către țările din Balcanii de Vest a principiilor și orientărilor politicii maritime europene comune și subliniază necesitatea unei exploatări eficiente și ecologice a fluviului Dunărea, în conformitate cu legislația UE, ca sursă de resurse prețioase și coridor de transport important; sprijină, în acest context, inițiativele regionale în desfășurare și organizațiile (în special Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea - CIPFD) care depun eforturi în folosul protecției mediului, al utilizării mai bune a capacității de transport pe căile navigabile interioare și al unui nivel mai ridicat de prevenire a catastrofelor în bazinul Dunării;

| 28. | reamintește că este necesar să fie intensificat comerțul agricol și cu Croația, astfel încât, în momentul aderării, Croația să se poată alinia la politica agricolă comună într-un mod cât mai puțin problematic; |
| --- | --- |

28.

reamintește că este necesar să fie intensificat comerțul agricol și cu Croația, astfel încât, în momentul aderării, Croația să se poată alinia la politica agricolă comună într-un mod cât mai puțin problematic;

| 29. | recunoaște geografia specifică a regiunii și situarea sa strategică, care transformă zona în punctul natural de tranzit pentru comerțul cu mărfuri, în special cu produse energetice primare (țiței și gaze naturale), dintre Europa și Asia; salută lansarea unor proiecte majore în materie de transport subregional, cum ar fi „axa sud-estică”, care va facilita includerea în termeni reali a țărilor din Balcanii de Vest în rețeaua energetică de conducte mai largă ce asigură legătura Uniunii Europene cu Turcia și cu țările din Caucaz; invită Comisia și Balcanii de Vest să pună la dispoziție suficiente resurse financiare pentru modernizarea infrastructurii, în special pentru sectorul logistic, și să întreprindă reformele necesare pentru a face sectorul mai competitiv și mai dinamic; |
| --- | --- |

29.

recunoaște geografia specifică a regiunii și situarea sa strategică, care transformă zona în punctul natural de tranzit pentru comerțul cu mărfuri, în special cu produse energetice primare (țiței și gaze naturale), dintre Europa și Asia; salută lansarea unor proiecte majore în materie de transport subregional, cum ar fi „axa sud-estică”, care va facilita includerea în termeni reali a țărilor din Balcanii de Vest în rețeaua energetică de conducte mai largă ce asigură legătura Uniunii Europene cu Turcia și cu țările din Caucaz; invită Comisia și Balcanii de Vest să pună la dispoziție suficiente resurse financiare pentru modernizarea infrastructurii, în special pentru sectorul logistic, și să întreprindă reformele necesare pentru a face sectorul mai competitiv și mai dinamic;

| 30. | subliniază faptul că în domeniul comerțului cu amănuntul obstacolele administrative care împiedică apariția unor unități de comercializare a produselor alimentare mai competitive trebuie înlăturate, deoarece ineficiența comerțului cu produse alimentare împiedică producătorii europeni să pătrundă pe piață; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că în domeniul comerțului cu amănuntul obstacolele administrative care împiedică apariția unor unități de comercializare a produselor alimentare mai competitive trebuie înlăturate, deoarece ineficiența comerțului cu produse alimentare împiedică producătorii europeni să pătrundă pe piață;

| 31. | subliniază necesitatea de a oferi un sprijin suplimentar dezvoltării IMM-urilor pe baza Cartei Europene pentru Întreprinderile Mici, aprobată de toate statele din Balcanii de Vest; invită Comisia și statele membre să garanteze accesul IMM-urilor la fondurile structurale europene și să ofere o mai bună finanțare pentru proiectele legate de IMM-uri; invită Comisia să stabilească un cadru instituțional pentru a consolida cooperarea între Comunitate și sectorul privat din țările din Balcanii de Vest, care va asigura folosirea adecvată a fondurilor comunitare; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea de a oferi un sprijin suplimentar dezvoltării IMM-urilor pe baza Cartei Europene pentru Întreprinderile Mici, aprobată de toate statele din Balcanii de Vest; invită Comisia și statele membre să garanteze accesul IMM-urilor la fondurile structurale europene și să ofere o mai bună finanțare pentru proiectele legate de IMM-uri; invită Comisia să stabilească un cadru instituțional pentru a consolida cooperarea între Comunitate și sectorul privat din țările din Balcanii de Vest, care va asigura folosirea adecvată a fondurilor comunitare;

| 32. | subliniază necesitatea extinderii ariei de cooperare în domeniul educației și științei dintre UE și țările din Balcanii de Vest, fapt ce va crea condițiile necesare pentru o dezvoltare și creștere economică stabilă în regiune, încurajând astfel integrarea Balcanilor de Vest în spațiul economic comun, în spațiul comun al educației și cercetării, precum și participarea acestora la piața muncii în conformitate cu normele și cerințele UE; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea extinderii ariei de cooperare în domeniul educației și științei dintre UE și țările din Balcanii de Vest, fapt ce va crea condițiile necesare pentru o dezvoltare și creștere economică stabilă în regiune, încurajând astfel integrarea Balcanilor de Vest în spațiul economic comun, în spațiul comun al educației și cercetării, precum și participarea acestora la piața muncii în conformitate cu normele și cerințele UE;

| 33. | dată fiind criza financiară internațională care a atins Europa și care ar putea avea un efect indirect asupra schimburilor comerciale și investițiilor străine în Balcanii de Vest, solicită Comisiei să urmărească evoluția situației și, dacă este cazul, să adopte măsurile corespunzătoare în vederea continuării fără probleme a procesului de stabilizare și asociere, care reprezintă un factor important pentru stabilitatea în regiune și servește intereselor UE; |
| --- | --- |

33.

dată fiind criza financiară internațională care a atins Europa și care ar putea avea un efect indirect asupra schimburilor comerciale și investițiilor străine în Balcanii de Vest, solicită Comisiei să urmărească evoluția situației și, dacă este cazul, să adopte măsurile corespunzătoare în vederea continuării fără probleme a procesului de stabilizare și asociere, care reprezintă un factor important pentru stabilitatea în regiune și servește intereselor UE;

Serviciile financiare, vămile, combaterea crimei organizate și a corupției

| 34. | consideră că, pentru dezvoltarea economică a țărilor din regiune, sunt esențiale o reformă de amploare a sistemului bancar și de asigurări, crearea unui sistem de microcreditare eficient și o mai bună reglementare și supraveghere a activităților bancare, ceea ce ar crea premisele pentru o deschidere treptată a piețelor financiare ale acestor țări; |
| --- | --- |

34.

consideră că, pentru dezvoltarea economică a țărilor din regiune, sunt esențiale o reformă de amploare a sistemului bancar și de asigurări, crearea unui sistem de microcreditare eficient și o mai bună reglementare și supraveghere a activităților bancare, ceea ce ar crea premisele pentru o deschidere treptată a piețelor financiare ale acestor țări;

| 35. | invită statele din regiune care suferă de corupție în administrația publică să ia măsuri adecvate vizând combaterea acesteia și să garanteze o funcționare mai bună și mai transparentă a serviciilor lor vamale, în conformitate cu normele stabilite de UE și de Organizația Mondială a Vămilor; |
| --- | --- |

35.

invită statele din regiune care suferă de corupție în administrația publică să ia măsuri adecvate vizând combaterea acesteia și să garanteze o funcționare mai bună și mai transparentă a serviciilor lor vamale, în conformitate cu normele stabilite de UE și de Organizația Mondială a Vămilor;

| 36. | subliniază necesitatea de a intensifica și a face mai severe controalele vamale în scopul combaterii fenomenelor de contrabandă, contrafacere și piratare a mărfurilor, practici care, pe lângă pierderea de venituri pe care o implică, prezintă riscuri importante pentru sănătatea publică a locuitorilor statelor din UE și Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea de a intensifica și a face mai severe controalele vamale în scopul combaterii fenomenelor de contrabandă, contrafacere și piratare a mărfurilor, practici care, pe lângă pierderea de venituri pe care o implică, prezintă riscuri importante pentru sănătatea publică a locuitorilor statelor din UE și Balcanii de Vest;

| 37. | salută ameliorarea mediului de afaceri și măsurile vizând înlăturarea obstacolelor juridice și administrative pentru firmele nou înființate; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la existența cartelurilor și la abuzul de putere de piață din partea așa-zișilor „magnați” în unele țări din Balcanii de Vest și a întreprinderilor care se află într-o poziție dominantă pe piață; îndeamnă guvernele din Balcanii de Vest să intensifice lupta împotriva corupției și să dezvolte o politică concurențială adecvată care să cuprindă și întreprinderile de stat; |
| --- | --- |

37.

salută ameliorarea mediului de afaceri și măsurile vizând înlăturarea obstacolelor juridice și administrative pentru firmele nou înființate; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la existența cartelurilor și la abuzul de putere de piață din partea așa-zișilor „magnați” în unele țări din Balcanii de Vest și a întreprinderilor care se află într-o poziție dominantă pe piață; îndeamnă guvernele din Balcanii de Vest să intensifice lupta împotriva corupției și să dezvolte o politică concurențială adecvată care să cuprindă și întreprinderile de stat;

| 38. | invită țările din Balcanii de Vest să dezvolte politici fiscale și de ocupare a forței de muncă pentru a aborda problema șomajului, a salariilor relativ mari și a economiei subterane de proporții; |
| --- | --- |

38.

invită țările din Balcanii de Vest să dezvolte politici fiscale și de ocupare a forței de muncă pentru a aborda problema șomajului, a salariilor relativ mari și a economiei subterane de proporții;

| 39. | subliniază că o concurență transfrontalieră la nivel regional, loială și transparentă, în domeniul achizițiilor publice reprezintă un element important al unei piețe regionale cu adevărat integrate; invită statele din Balcanii de Vest să evalueze potențialul achizițiilor publice pentru stabilizarea dezvoltării economice durabile și să-și intensifice eforturile pentru un sistem regional de acordare a contractelor publice mai integrat și mai funcțional, care să aplice principiul nediscriminării între furnizorii domestici și regionali; |
| --- | --- |

39.

subliniază că o concurență transfrontalieră la nivel regional, loială și transparentă, în domeniul achizițiilor publice reprezintă un element important al unei piețe regionale cu adevărat integrate; invită statele din Balcanii de Vest să evalueze potențialul achizițiilor publice pentru stabilizarea dezvoltării economice durabile și să-și intensifice eforturile pentru un sistem regional de acordare a contractelor publice mai integrat și mai funcțional, care să aplice principiul nediscriminării între furnizorii domestici și regionali;

*

- *

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre și ale statelor în cauză. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre și ale statelor în cauză.

---

(1)  JO L 312, 29.11.2005, p. 1.

(2)  JO L 210, 31.7.2006, p. 82.

(3)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 207.

(4)  JO C 308 E, 16.12.2006, p. 141.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0172.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0120.

(7)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 224.

(8)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 626.

(9)  JO C 305 E, 14.12.2006, p.141.

(10)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 467.

(11)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 402.

(12)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 480.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/10

---

Politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială

P6_TA(2009)0006

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială (2008/2153(INI))

(2010/C 46 E/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 33 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 33 din Tratatul CE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind creșterea prețurilor la furaje și la produsele alimentare (1), precum și Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind creșterea prețurilor la produsele alimentare în UE și în țările în curs de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind creșterea prețurilor la furaje și la produsele alimentare (1), precum și Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind creșterea prețurilor la produsele alimentare în UE și în țările în curs de dezvoltare (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2007 referitoare la dezvoltarea agriculturii africane - propunere pentru dezvoltarea agriculturii și siguranța alimentară în Africa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2007 referitoare la dezvoltarea agriculturii africane - propunere pentru dezvoltarea agriculturii și siguranța alimentară în Africa (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de creare a unui mecanism de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare (COM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de creare a unui mecanism de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare (COM(2008)0450),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2008 adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor și intitulată „Creșterea prețurilor la produsele alimentare - Direcții de acțiune ale UE pentru gestionarea problemei” (COM(2008)0321), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2008 adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor și intitulată „Creșterea prețurilor la produsele alimentare - Direcții de acțiune ale UE pentru gestionarea problemei” (COM(2008)0321),

| — | având în vedere concluziile reuniunii mondiale la nivel înalt privind alimentația, desfășurat la Roma în 13-17 noiembrie 1996 și obiectivul de a reduce la jumătate până în 2015 numărul persoanelor afectate de foamete, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii mondiale la nivel înalt privind alimentația, desfășurat la Roma în 13-17 noiembrie 1996 și obiectivul de a reduce la jumătate până în 2015 numărul persoanelor afectate de foamete,

| — | având în vedere „Perspectivele agricole 2008-2017” publicate de Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO) și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Perspectivele agricole 2008-2017” publicate de Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO) și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE),

| — | având în vedere recomandările Consiliului privind Evaluarea Internațională a Științelor Agricole și Tehnologiei de Dezvoltare (IAASTD), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Consiliului privind Evaluarea Internațională a Științelor Agricole și Tehnologiei de Dezvoltare (IAASTD),

| — | având în vedere rezultatul bilanțului politicii agricole comune (PAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul bilanțului politicii agricole comune (PAC),

| — | având în vedere negocierile actuale OMC din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile actuale OMC din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha,

| — | având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficiența ajutorului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficiența ajutorului,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru comerț internațional, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0505/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizele Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru comerț internațional, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0505/2008),

| A. | întrucât este pentru prima dată după 1970 când întreaga lume se confruntă cu o criză acută a alimentelor, generată atât de factori structurali și pe termen lung, cât și de alte cauze, care au ca rezultat triplarea prețului porumbului față de 2006, creșterea prețului grâului la nivel mondial cu peste 180 % într-o perioadă de doi ani și o creștere, la nivel mondial, cu 83 % a prețurilor la produsele alimentare în general; |
| --- | --- |

A.

întrucât este pentru prima dată după 1970 când întreaga lume se confruntă cu o criză acută a alimentelor, generată atât de factori structurali și pe termen lung, cât și de alte cauze, care au ca rezultat triplarea prețului porumbului față de 2006, creșterea prețului grâului la nivel mondial cu peste 180 % într-o perioadă de doi ani și o creștere, la nivel mondial, cu 83 % a prețurilor la produsele alimentare în general;

| B. | întrucât creșterea considerabilă și neprevăzută a prețurilor a avut loc într-o perioadă de timp relativ scurtă, între septembrie 2006 și februarie 2008; întrucât, în plus, prețurile la nivel mondial ale altor produse alimentare s-au dublat în ultimii doi ani și se preconizează că se vor menține ridicate, în ciuda scăderii înregistrate de prețurile unora dintre cereale, fapt ilustrat de piața contractelor futures; |
| --- | --- |

B.

întrucât creșterea considerabilă și neprevăzută a prețurilor a avut loc într-o perioadă de timp relativ scurtă, între septembrie 2006 și februarie 2008; întrucât, în plus, prețurile la nivel mondial ale altor produse alimentare s-au dublat în ultimii doi ani și se preconizează că se vor menține ridicate, în ciuda scăderii înregistrate de prețurile unora dintre cereale, fapt ilustrat de piața contractelor futures;

| C. | întrucât creșterea prețurilor la furaje determină creșterea costurilor de producție, care la rândul său riscă să conducă la scăderea producției de produse animale, a căror cerere înregistrează o creștere și va continua să o facă, în special în economiile în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

C.

întrucât creșterea prețurilor la furaje determină creșterea costurilor de producție, care la rândul său riscă să conducă la scăderea producției de produse animale, a căror cerere înregistrează o creștere și va continua să o facă, în special în economiile în curs de dezvoltare;

| D. | întrucât FAO și OCDE preconizează că deși prețurile bunurilor de consum ar putea scădea față de nivelurile ridicate atinse anul acesta, nu este prevăzută o scădere sub nivelurile de dinainte de 2006; întrucât, cu toate acestea, fluctuațiile majore ale prețurilor bunurilor de consum pot reprezenta o caracteristică mai pronunțată și obișnuită a pieței mondiale; întrucât creșterea prețurilor alimentelor nu generează automat venituri mai ridicate pentru agricultori, în special din cauza ritmului de creștere a costurilor mijloacelor de producție, dar și a diferenței din ce în ce mai mari dintre costurile de producție și prețurile de consum; |
| --- | --- |

D.

întrucât FAO și OCDE preconizează că deși prețurile bunurilor de consum ar putea scădea față de nivelurile ridicate atinse anul acesta, nu este prevăzută o scădere sub nivelurile de dinainte de 2006; întrucât, cu toate acestea, fluctuațiile majore ale prețurilor bunurilor de consum pot reprezenta o caracteristică mai pronunțată și obișnuită a pieței mondiale; întrucât creșterea prețurilor alimentelor nu generează automat venituri mai ridicate pentru agricultori, în special din cauza ritmului de creștere a costurilor mijloacelor de producție, dar și a diferenței din ce în ce mai mari dintre costurile de producție și prețurile de consum;

| E. | întrucât rezervele alimentare mondiale s-au redus, atingând niveluri scăzute critice, de la o rezervă de produse alimentare disponibilă timp de un an după cel de-al doilea război mondial, la o rezervă disponibilă timp de 57 de zile în 2007 și doar 40 de zile în 2008; |
| --- | --- |

E.

întrucât rezervele alimentare mondiale s-au redus, atingând niveluri scăzute critice, de la o rezervă de produse alimentare disponibilă timp de un an după cel de-al doilea război mondial, la o rezervă disponibilă timp de 57 de zile în 2007 și doar 40 de zile în 2008;

| F. | întrucât factorii enumerați, precum și alți factori au afectat în mod direct și grav numeroase persoane; întrucât, la nivel mondial, criza prețurilor alimentelor a adus sărăcie și foamete pentru milioane de persoane; întrucât această situație a generat revolte și tensiuni în lume, contribuind la destabilizarea țărilor și regiunilor la nivel mondial; întrucât chiar și rezervele Uniunii Europene s-au diminuat în asemenea măsură încât în momentul de față alimentele din programul de ajutor alimentar de urgență s-au epuizat; |
| --- | --- |

F.

întrucât factorii enumerați, precum și alți factori au afectat în mod direct și grav numeroase persoane; întrucât, la nivel mondial, criza prețurilor alimentelor a adus sărăcie și foamete pentru milioane de persoane; întrucât această situație a generat revolte și tensiuni în lume, contribuind la destabilizarea țărilor și regiunilor la nivel mondial; întrucât chiar și rezervele Uniunii Europene s-au diminuat în asemenea măsură încât în momentul de față alimentele din programul de ajutor alimentar de urgență s-au epuizat;

| G. | întrucât, potrivit actualelor estimări ale unor organizații de combatere a foametei la nivel mondial, în țările în curs de dezvoltare, una din cinci persoane este subnutrită și suferă de foamete cronică, iar zilnic 30 000 de copii mor ca urmare a foametei și sărăciei în întreaga lume; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit actualelor estimări ale unor organizații de combatere a foametei la nivel mondial, în țările în curs de dezvoltare, una din cinci persoane este subnutrită și suferă de foamete cronică, iar zilnic 30 000 de copii mor ca urmare a foametei și sărăciei în întreaga lume;

| H. | întrucât agricultura asigură locuri de muncă și mijloace de existență pentru peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare, iar în multe țări din Africa pentru peste 80 %, și, drept urmare, politicile de dezvoltare rurală sunt esențiale pentru combaterea eficientă a sărăciei și a foametei; |
| --- | --- |

H.

întrucât agricultura asigură locuri de muncă și mijloace de existență pentru peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare, iar în multe țări din Africa pentru peste 80 %, și, drept urmare, politicile de dezvoltare rurală sunt esențiale pentru combaterea eficientă a sărăciei și a foametei;

| I. | întrucât, în țările în curs de dezvoltare, femeile produc între 60 % și 80 % din alimente, respectiv jumătate din producția mondială de alimente; întrucât femeile joacă un rol extrem de important în întreținerea familiei, și au un acces mai dificil decât bărbații la suprafețele cultivabile și la mijloacele de producție și, ca atare, trebuie stimulate și sprijinite în mod adecvat; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în țările în curs de dezvoltare, femeile produc între 60 % și 80 % din alimente, respectiv jumătate din producția mondială de alimente; întrucât femeile joacă un rol extrem de important în întreținerea familiei, și au un acces mai dificil decât bărbații la suprafețele cultivabile și la mijloacele de producție și, ca atare, trebuie stimulate și sprijinite în mod adecvat;

| J. | întrucât actuala criză afectează cel mai grav gospodăriile cu un venit redus, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și în țările în curs de dezvoltare, în care cheltuielile pentru alimente reprezintă între 60 % și 80 % din venitul total al gospodăriei, față de UE, in care media cheltuielilor este de mai puțin de 20 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât actuala criză afectează cel mai grav gospodăriile cu un venit redus, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și în țările în curs de dezvoltare, în care cheltuielile pentru alimente reprezintă între 60 % și 80 % din venitul total al gospodăriei, față de UE, in care media cheltuielilor este de mai puțin de 20 %;

| K. | întrucât atât Parlamentul, cât și Consiliul au solicitat în mod repetat luarea unor măsuri decisive pentru soluționarea acestei probleme mondiale, oferind, în special, finanțarea necesară pentru materiile prime pentru agricultură și ajutor pentru utilizarea instrumentelor de management de piață; |
| --- | --- |

K.

întrucât atât Parlamentul, cât și Consiliul au solicitat în mod repetat luarea unor măsuri decisive pentru soluționarea acestei probleme mondiale, oferind, în special, finanțarea necesară pentru materiile prime pentru agricultură și ajutor pentru utilizarea instrumentelor de management de piață;

| L. | întrucât Uniunea Europeană rămâne un producător major de produse alimentare, asigurând 17 % din producția de grâu la nivel mondial, 25 % din producția de lapte, 20 % din producția de carne de porc și 30 % din producția de carne de vită; întrucât aceasta este, de asemenea, un importator important de produse agricole, deoarece producția sa agricolă este în mare parte inferioară pragului de auto-suficiență pentru numeroase produse agricole de bază; |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea Europeană rămâne un producător major de produse alimentare, asigurând 17 % din producția de grâu la nivel mondial, 25 % din producția de lapte, 20 % din producția de carne de porc și 30 % din producția de carne de vită; întrucât aceasta este, de asemenea, un importator important de produse agricole, deoarece producția sa agricolă este în mare parte inferioară pragului de auto-suficiență pentru numeroase produse agricole de bază;

| M. | întrucât Uniunea Europeană este lider în stabilirea celor mai înalte standarde de producție a alimentelor, prin faptul că pune accentul pe sistemul de trasabilitate de la fermă la consumator și garantează siguranța alimentelor produse în UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană este lider în stabilirea celor mai înalte standarde de producție a alimentelor, prin faptul că pune accentul pe sistemul de trasabilitate de la fermă la consumator și garantează siguranța alimentelor produse în UE;

| N. | întrucât Uniunea Europeană este, de asemenea, liderul în materie de inițiative de protecție a mediului, care vizează protejarea resurselor naturale dar care generează, în același timp, costuri suplimentare pentru agricultorii din UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea Europeană este, de asemenea, liderul în materie de inițiative de protecție a mediului, care vizează protejarea resurselor naturale dar care generează, în același timp, costuri suplimentare pentru agricultorii din UE;

| O. | întrucât Uniunea Europeană este donatorul mondial principal în materie de ajutor pentru dezvoltare și ajutor umanitar, dar, în același timp, la nivel internațional, partea din acest ajutor dedicată agriculturii, în special cea provenind din partea Uniunii Europene, a continuat să scadă după anii 1980; |
| --- | --- |

O.

întrucât Uniunea Europeană este donatorul mondial principal în materie de ajutor pentru dezvoltare și ajutor umanitar, dar, în același timp, la nivel internațional, partea din acest ajutor dedicată agriculturii, în special cea provenind din partea Uniunii Europene, a continuat să scadă după anii 1980;

| P. | întrucât pa lângă contribuțiile statelor membre, Uniunea Europeană finanțează în mod tradițional în jur de 10 % din cooperarea în materie de dezvoltare la nivel mondial; întrucât confirmarea acestui fapt este oferită de contribuția actuală prin intermediul instrumentelor CE (aproximativ 1,8 miliarde EUR: un miliard prin intermediul mecanismului de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare și restul sumei prin intermediul instrumentelor de ajutor pentru dezvoltare și ajutor umanitar disponibile în momentul de față); |
| --- | --- |

P.

întrucât pa lângă contribuțiile statelor membre, Uniunea Europeană finanțează în mod tradițional în jur de 10 % din cooperarea în materie de dezvoltare la nivel mondial; întrucât confirmarea acestui fapt este oferită de contribuția actuală prin intermediul instrumentelor CE (aproximativ 1,8 miliarde EUR: un miliard prin intermediul mecanismului de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare și restul sumei prin intermediul instrumentelor de ajutor pentru dezvoltare și ajutor umanitar disponibile în momentul de față);

| Q. | întrucât se estimează că cererea mondială de produse alimentare se va dubla până în 2050 și că va fi necesară o creștere a producției mondiale de alimente, pe fondul presiunii asupra resurselor naturale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât se estimează că cererea mondială de produse alimentare se va dubla până în 2050 și că va fi necesară o creștere a producției mondiale de alimente, pe fondul presiunii asupra resurselor naturale;

| R. | întrucât, conform FAO, ar fi suficient dacă s-ar investi 30 de miliarde de euro pe an pentru a asigura siguranța alimentară a unei populații care va atinge cifra de 9 milioane de locuitori în 2050; |
| --- | --- |

R.

întrucât, conform FAO, ar fi suficient dacă s-ar investi 30 de miliarde de euro pe an pentru a asigura siguranța alimentară a unei populații care va atinge cifra de 9 milioane de locuitori în 2050;

| S. | întrucât acordurile internaționale și regionale actuale s-au dovedit a fi insuficiente pentru reglementarea aprovizionării pieței și a comerțului; întrucât creșterea prețurilor alimentelor înregistrată recent ar trebui să reprezinte un semnal de alarmă pentru ca guvernele din toată lumea să conștientizeze importanța producției agricole, |
| --- | --- |

S.

întrucât acordurile internaționale și regionale actuale s-au dovedit a fi insuficiente pentru reglementarea aprovizionării pieței și a comerțului; întrucât creșterea prețurilor alimentelor înregistrată recent ar trebui să reprezinte un semnal de alarmă pentru ca guvernele din toată lumea să conștientizeze importanța producției agricole,

| 1. | afirmă că siguranța alimentară mondială este o chestiune extrem de importantă pentru Uniunea Europeană și solicită luarea unor măsuri urgente și permanente pentru a garanta siguranța alimentară atât pentru cetățenii UE, cât și la nivel mondial; consideră că este important ca toate sectoarele agricole și toate culturile alimentare din lume să fie puse în valoare; subliniază necesitatea ca alimentele să fie disponibile la prețuri rezonabile pentru consumatori, asigurându-se în același timp un nivel de trai adecvat pentru agricultori; |
| --- | --- |

1.

afirmă că siguranța alimentară mondială este o chestiune extrem de importantă pentru Uniunea Europeană și solicită luarea unor măsuri urgente și permanente pentru a garanta siguranța alimentară atât pentru cetățenii UE, cât și la nivel mondial; consideră că este important ca toate sectoarele agricole și toate culturile alimentare din lume să fie puse în valoare; subliniază necesitatea ca alimentele să fie disponibile la prețuri rezonabile pentru consumatori, asigurându-se în același timp un nivel de trai adecvat pentru agricultori;

| 2. | subliniază importanța PAC ca instrument de protecție a producției alimentare în UE; consideră că PAC a oferit cetățenilor UE siguranță în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente încă de la înființarea sa, în 1962, și a contribuit la protejarea și îmbunătățirea mediului rural și a standardelor de producție a alimentelor, care sunt cele mai înalte din lume; subliniază că agricultura comunitară trebuie să continue să joace același rol și în viitor; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța PAC ca instrument de protecție a producției alimentare în UE; consideră că PAC a oferit cetățenilor UE siguranță în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente încă de la înființarea sa, în 1962, și a contribuit la protejarea și îmbunătățirea mediului rural și a standardelor de producție a alimentelor, care sunt cele mai înalte din lume; subliniază că agricultura comunitară trebuie să continue să joace același rol și în viitor;

| 3. | observă, cu toate acestea, că în ultimii 25 de ani multe din reformele PAC au avut ca rezultat reducerea producției agricole în Uniunea Europeană, întrucât s-a acordat o importanță mai mare producției calitative dictate de piață, în defavoarea cantității; consideră că această schimbare în materie de politică a avut ca rezultat o pierdere a unor eventuale oportunități de piață pentru producătorii din UE și a condus la o mai mare dependență de alimentele importate din afara Uniunii, care sunt produse la cu totul alte standarde de producție, creând condiții inegale de concurență pentru produsele agricole comunitare; |
| --- | --- |

3.

observă, cu toate acestea, că în ultimii 25 de ani multe din reformele PAC au avut ca rezultat reducerea producției agricole în Uniunea Europeană, întrucât s-a acordat o importanță mai mare producției calitative dictate de piață, în defavoarea cantității; consideră că această schimbare în materie de politică a avut ca rezultat o pierdere a unor eventuale oportunități de piață pentru producătorii din UE și a condus la o mai mare dependență de alimentele importate din afara Uniunii, care sunt produse la cu totul alte standarde de producție, creând condiții inegale de concurență pentru produsele agricole comunitare;

Situația actuală și cauzele determinante

| 4. | subliniază că, înainte de ultima creștere de proporții a prețurilor alimentelor peste 860 de milioane de oameni la nivel mondial se confruntau cu foametea cronică; subliniază că Banca Mondială estimează că creșterea prețurilor alimentelor ar putea determina ca încă 100 de milioane de oameni să se confrunte cu o situație și mai accentuată de sărăcie; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, înainte de ultima creștere de proporții a prețurilor alimentelor peste 860 de milioane de oameni la nivel mondial se confruntau cu foametea cronică; subliniază că Banca Mondială estimează că creșterea prețurilor alimentelor ar putea determina ca încă 100 de milioane de oameni să se confrunte cu o situație și mai accentuată de sărăcie;

| 5. | împărtășește opinia FAO, conform căreia țările importatoare nete de alimente sunt afectate cel mai puternic de creșterea prețurilor alimentelor, multe dintre aceste țări fiind unele dintre cele mai puțin dezvoltate din lume; reafirmă faptul că sărăcia și dependența de importurile de alimente reprezintă cauzele principale ale insecurității alimentare; este conștient de faptul că doar un procent scăzut din producția mondială de alimente se comercializează de fapt pe piețele internaționale, iar numărul țărilor exportatoare este din ce în ce mai scăzut; |
| --- | --- |

5.

împărtășește opinia FAO, conform căreia țările importatoare nete de alimente sunt afectate cel mai puternic de creșterea prețurilor alimentelor, multe dintre aceste țări fiind unele dintre cele mai puțin dezvoltate din lume; reafirmă faptul că sărăcia și dependența de importurile de alimente reprezintă cauzele principale ale insecurității alimentare; este conștient de faptul că doar un procent scăzut din producția mondială de alimente se comercializează de fapt pe piețele internaționale, iar numărul țărilor exportatoare este din ce în ce mai scăzut;

| 6. | subliniază că recoltele de cereale de larg consum pentru 2007 și 2008 au fost bune; observă că problema urgentă a nesiguranței alimentare în 2007 s-a datorat reducerii ofertei și creșterii prețurilor bunurilor de consum de bază; își exprimă îngrijorarea față de nivelurile scăzute ale rezervelor mondiale de alimente care, în momentul de față, asigură cereale suficiente pentru o perioadă mai scurtă de 40 de zile pe plan mondial; |
| --- | --- |

6.

subliniază că recoltele de cereale de larg consum pentru 2007 și 2008 au fost bune; observă că problema urgentă a nesiguranței alimentare în 2007 s-a datorat reducerii ofertei și creșterii prețurilor bunurilor de consum de bază; își exprimă îngrijorarea față de nivelurile scăzute ale rezervelor mondiale de alimente care, în momentul de față, asigură cereale suficiente pentru o perioadă mai scurtă de 40 de zile pe plan mondial;

| 7. | subliniază că eforturile de a satisface nevoile de bază ale oamenilor, în special în ceea ce privește hrana și apa, pot fi adesea o sursă de conflict; remarcă faptul că, odată cu creșterea demografică mondială, estimându-se că populația planetei va crește cu 3 miliarde de persoane până în 2050, se vor exacerba și astfel de tensiuni în toate regiunile lumii; solicită, prin urmare, ca acest aspect geostrategic să fie luat în considerare la elaborarea viitoarelor politici agricole; |
| --- | --- |

7.

subliniază că eforturile de a satisface nevoile de bază ale oamenilor, în special în ceea ce privește hrana și apa, pot fi adesea o sursă de conflict; remarcă faptul că, odată cu creșterea demografică mondială, estimându-se că populația planetei va crește cu 3 miliarde de persoane până în 2050, se vor exacerba și astfel de tensiuni în toate regiunile lumii; solicită, prin urmare, ca acest aspect geostrategic să fie luat în considerare la elaborarea viitoarelor politici agricole;

| 8. | observă cu îngrijorare ritmul de creștere a costurilor mijloacelor de producție (creșterea prețurilor îngrășămintelor, ale semințelor, etc.), care a însemnat o creștere a cheltuielilor care nu a fost compensată în același mod în cazul tuturor agricultorilor (în special în sectorul creșterii animalelor) și care a subminat considerabil orice creștere potențială cauzată de creșterea prețurilor bunurilor de consum și ale alimentelor, reducând astfel motivația creșterii producției; își exprimă îngrijorarea față de faptul că creșterea de proporții înregistrată de prețurile mijloacelor de producție ar putea avea ca rezultat utilizarea la scară mai mică a acestora și o producție agricolă mai scăzută, care nu ar face decât să agraveze criza alimentară în Europa și în lume; |
| --- | --- |

8.

observă cu îngrijorare ritmul de creștere a costurilor mijloacelor de producție (creșterea prețurilor îngrășămintelor, ale semințelor, etc.), care a însemnat o creștere a cheltuielilor care nu a fost compensată în același mod în cazul tuturor agricultorilor (în special în sectorul creșterii animalelor) și care a subminat considerabil orice creștere potențială cauzată de creșterea prețurilor bunurilor de consum și ale alimentelor, reducând astfel motivația creșterii producției; își exprimă îngrijorarea față de faptul că creșterea de proporții înregistrată de prețurile mijloacelor de producție ar putea avea ca rezultat utilizarea la scară mai mică a acestora și o producție agricolă mai scăzută, care nu ar face decât să agraveze criza alimentară în Europa și în lume;

| 9. | observă că pe piețele produselor de bază prețurile au scăzut brusc în acest sezon, provocând îngrijorare în rândul producătorilor și reducând încrederea agricultorilor; |
| --- | --- |

9.

observă că pe piețele produselor de bază prețurile au scăzut brusc în acest sezon, provocând îngrijorare în rândul producătorilor și reducând încrederea agricultorilor;

| 10. | subliniază importanța unei analize cuprinzătoare referitoare la prețurile din ce în ce mai ridicate ale alimentelor pentru utilizatorii finali, luând în considerare creșterea prețurilor energiei, fenomenele meteorologice nefavorabile și sporirea cererii de energie datorată creșterii demografice globale și solicită Comisiei să analizeze în continuare legătura dintre prețurile ridicate la alimente și prețurile din ce în ce mai mari la energie, în special pentru combustibili; subliniază, în continuare, că trebuie luate măsuri pentru a reduce dependența agriculturii de sursele de energie fosilă, prin intermediul unei valorificări mai eficiente a energiei și al dezvoltării unor sisteme de producție agricolă care economisesc energia; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța unei analize cuprinzătoare referitoare la prețurile din ce în ce mai ridicate ale alimentelor pentru utilizatorii finali, luând în considerare creșterea prețurilor energiei, fenomenele meteorologice nefavorabile și sporirea cererii de energie datorată creșterii demografice globale și solicită Comisiei să analizeze în continuare legătura dintre prețurile ridicate la alimente și prețurile din ce în ce mai mari la energie, în special pentru combustibili; subliniază, în continuare, că trebuie luate măsuri pentru a reduce dependența agriculturii de sursele de energie fosilă, prin intermediul unei valorificări mai eficiente a energiei și al dezvoltării unor sisteme de producție agricolă care economisesc energia;

| 11. | solicită elaborarea unor instrumente politice care să vizeze preîntâmpinarea fluctuațiilor majore și dăunătoare ale prețurilor și care să țină seama de necesitatea de a asigura un nivel de trai adecvat pentru producători; consideră că sistemul plății unice pe exploatație oferă agricultorilor posibilitatea de a-și adapta producția în funcție de nevoile pieței, dar este posibil să nu fie suficient pentru a face față fluctuațiilor majore ale prețurilor de piață; |
| --- | --- |

11.

solicită elaborarea unor instrumente politice care să vizeze preîntâmpinarea fluctuațiilor majore și dăunătoare ale prețurilor și care să țină seama de necesitatea de a asigura un nivel de trai adecvat pentru producători; consideră că sistemul plății unice pe exploatație oferă agricultorilor posibilitatea de a-și adapta producția în funcție de nevoile pieței, dar este posibil să nu fie suficient pentru a face față fluctuațiilor majore ale prețurilor de piață;

| 12. | atrage atenția asupra cauzelor structurale pe termen lung pe care le implică recenta creștere a prețurilor bunurilor agricole, inclusiv creșterea cererii la nivel mondial și reducerile susținute ale investițiilor în producția agricolă; observă că, dintre factorii menționați, creșterea prețului energiei, în special a prețului petrolului, afectează considerabil producția agricolă mondială (generând costuri ridicate ale producției agricole și ale distribuției de alimente) și contribuie la apariția crizelor alimentare în țările sărace (din cauza costurilor transportului de alimente în interiorul statelor); |
| --- | --- |

12.

atrage atenția asupra cauzelor structurale pe termen lung pe care le implică recenta creștere a prețurilor bunurilor agricole, inclusiv creșterea cererii la nivel mondial și reducerile susținute ale investițiilor în producția agricolă; observă că, dintre factorii menționați, creșterea prețului energiei, în special a prețului petrolului, afectează considerabil producția agricolă mondială (generând costuri ridicate ale producției agricole și ale distribuției de alimente) și contribuie la apariția crizelor alimentare în țările sărace (din cauza costurilor transportului de alimente în interiorul statelor);

| 13. | observă că 2 % din producția de cereale a UE a fost direcționată spre producția de biocombustibili în 2007, spre deosebire de Statele Unite ale Americii, unde 25 % din producția de porumb a fost utilizată pentru producția de etanol a acelui an; solicită o evaluare la nivel mondial a acestor tendințe și a impactului asupra prețurilor alimentelor și solicită coordonarea politicilor la nivel mondial pentru a se asigura că rezerva de alimente nu este periclitată de promovarea producției de energie din surse regenerabile; solicită, de asemenea, ca acordurile internaționale și regionale să conțină obligații prin intermediul cărora ajutoarele acordate producției de biocombustibili să nu poată pune în pericol siguranța alimentară în lume și să aibă obligația să respecte normele în vigoare, astfel încât să nu provoace denaturarea concurenței între partenerii comerciali; solicită însă ca Uniunea Europeană să își ia un angajament ferm în ceea ce privește promovarea biocombustibililor de a doua generație; |
| --- | --- |

13.

observă că 2 % din producția de cereale a UE a fost direcționată spre producția de biocombustibili în 2007, spre deosebire de Statele Unite ale Americii, unde 25 % din producția de porumb a fost utilizată pentru producția de etanol a acelui an; solicită o evaluare la nivel mondial a acestor tendințe și a impactului asupra prețurilor alimentelor și solicită coordonarea politicilor la nivel mondial pentru a se asigura că rezerva de alimente nu este periclitată de promovarea producției de energie din surse regenerabile; solicită, de asemenea, ca acordurile internaționale și regionale să conțină obligații prin intermediul cărora ajutoarele acordate producției de biocombustibili să nu poată pune în pericol siguranța alimentară în lume și să aibă obligația să respecte normele în vigoare, astfel încât să nu provoace denaturarea concurenței între partenerii comerciali; solicită însă ca Uniunea Europeană să își ia un angajament ferm în ceea ce privește promovarea biocombustibililor de a doua generație;

| 14. | subliniază necesitatea de a obține un echilibru în ceea ce privește producția de biocombustibili și de bioenergie, pe de o parte, și rezerva de alimente necesară la nivel mondial, pe de altă parte; consideră că dezvoltarea producției de biocombustibili și de bioenergie poate avea un impact pozitiv asupra sectorului agro-alimentar, care este momentan afectat de prețurile ridicate ale materiei prime necesare industriei de procesare, precum îngrășămintele, motorina etc.; consideră că dezvoltarea surselor de energie regenerabile reprezintă o alternativă economică și socială viabilă de dezvoltare pentru spațiul rural și, care reprezintă în același timp un ansamblu durabil pentru protecția mediului, cu atât mai mult dacă sunt avute în vedere obiectivele Uniunii Europene privind energia regenerabilă pentru 2020; subliniază în același timp însă că trebuie luate măsuri pentru a preîntâmpina efectele negative pe care creșterea producției de culturi energetice le poate avea asupra biodiversității, asupra prețurilor alimentelor și asupra modurilor de utilizare a terenurilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a obține un echilibru în ceea ce privește producția de biocombustibili și de bioenergie, pe de o parte, și rezerva de alimente necesară la nivel mondial, pe de altă parte; consideră că dezvoltarea producției de biocombustibili și de bioenergie poate avea un impact pozitiv asupra sectorului agro-alimentar, care este momentan afectat de prețurile ridicate ale materiei prime necesare industriei de procesare, precum îngrășămintele, motorina etc.; consideră că dezvoltarea surselor de energie regenerabile reprezintă o alternativă economică și socială viabilă de dezvoltare pentru spațiul rural și, care reprezintă în același timp un ansamblu durabil pentru protecția mediului, cu atât mai mult dacă sunt avute în vedere obiectivele Uniunii Europene privind energia regenerabilă pentru 2020; subliniază în același timp însă că trebuie luate măsuri pentru a preîntâmpina efectele negative pe care creșterea producției de culturi energetice le poate avea asupra biodiversității, asupra prețurilor alimentelor și asupra modurilor de utilizare a terenurilor;

| 15. | observă că Uniunea Europeană a contribuit în mod semnificativ la creșterea rezervei de produse agricole renunțând la sistemul de retragere a terenurilor din circuitul producției agricole; |
| --- | --- |

15.

observă că Uniunea Europeană a contribuit în mod semnificativ la creșterea rezervei de produse agricole renunțând la sistemul de retragere a terenurilor din circuitul producției agricole;

| 16. | atrage atenția asupra obiceiurilor alimentare ale consumatorilor, aflate în continuă schimbare, în special în țările în curs de dezvoltare, unde se observă o trecere la un consum mai ridicat de carne și proteine care determină creșterea cererii de cereale; ia act, de asemenea, de creșterea binevenită a venitului real în țări ca China și India, de care vor depinde în continuare cererea de produse agricole și alimente procesate; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra obiceiurilor alimentare ale consumatorilor, aflate în continuă schimbare, în special în țările în curs de dezvoltare, unde se observă o trecere la un consum mai ridicat de carne și proteine care determină creșterea cererii de cereale; ia act, de asemenea, de creșterea binevenită a venitului real în țări ca China și India, de care vor depinde în continuare cererea de produse agricole și alimente procesate;

| 17. | consideră că creșterea concentrării pieței în sectorul comerțului cu amănuntul de alimente trebuie supravegheată astfel încât să se evite dezvoltarea situațiilor de monopol, întrucât este posibil ca activitățile marilor comercianți să nu aibă întotdeauna în vedere interesul producătorilor, al celor care prelucrează produsele sau al consumatorilor; |
| --- | --- |

17.

consideră că creșterea concentrării pieței în sectorul comerțului cu amănuntul de alimente trebuie supravegheată astfel încât să se evite dezvoltarea situațiilor de monopol, întrucât este posibil ca activitățile marilor comercianți să nu aibă întotdeauna în vedere interesul producătorilor, al celor care prelucrează produsele sau al consumatorilor;

| 18. | solicită adoptarea unor soluții alternative care să echilibreze balanța în favoarea micilor producători, confruntați cu incapacitatea de negociere cu marii retaileri. consideră că, deși la nivel european există un cadru legislativ anti-monopol care să împiedice abuzurile de poziție dominantă practicate pe piața UE de marii producători, nu există încă o reglementare specifică care să combată practicile monopoliste exercitate de o parte din marile magazine de tip supermarket și hipermarket; |
| --- | --- |

18.

solicită adoptarea unor soluții alternative care să echilibreze balanța în favoarea micilor producători, confruntați cu incapacitatea de negociere cu marii retaileri. consideră că, deși la nivel european există un cadru legislativ anti-monopol care să împiedice abuzurile de poziție dominantă practicate pe piața UE de marii producători, nu există încă o reglementare specifică care să combată practicile monopoliste exercitate de o parte din marile magazine de tip supermarket și hipermarket;

Reacțiile Uniunii Europene

| 19. | consideră că PAC ar trebui să rămână baza politicii de securitate alimentară a UE, atât acum, cât și după 2013; este de părere că un sistem ecologic funcțional, soluri fertile, resurse de apă stabile și o economie rurală polivalentă sunt elemente indispensabile pentru a obține siguranța alimentară pe termen lung; consideră, de asemenea, că este esențial ca PAC, împreună cu alte politici comunitare, să aducă o contribuție mai mare la echilibrul alimentar mondial; |
| --- | --- |

19.

consideră că PAC ar trebui să rămână baza politicii de securitate alimentară a UE, atât acum, cât și după 2013; este de părere că un sistem ecologic funcțional, soluri fertile, resurse de apă stabile și o economie rurală polivalentă sunt elemente indispensabile pentru a obține siguranța alimentară pe termen lung; consideră, de asemenea, că este esențial ca PAC, împreună cu alte politici comunitare, să aducă o contribuție mai mare la echilibrul alimentar mondial;

| 20. | consideră, cu toate acestea, că PAC ar trebui adaptată în continuare astfel încât să răspundă problemelor privind securitatea alimentară; își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că în propunerile sale legislative din mai 2008 din cadrul bilanțului PAC,Comisia nu s-a ridicat pe deplin la înălțimea acestei provocări; se opune eliminării continue a măsurilor de management al pieței și reducerii plăților aferente ajutorului acordat agricultorilor; |
| --- | --- |

20.

consideră, cu toate acestea, că PAC ar trebui adaptată în continuare astfel încât să răspundă problemelor privind securitatea alimentară; își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că în propunerile sale legislative din mai 2008 din cadrul bilanțului PAC,Comisia nu s-a ridicat pe deplin la înălțimea acestei provocări; se opune eliminării continue a măsurilor de management al pieței și reducerii plăților aferente ajutorului acordat agricultorilor;

| 21. | solicită, în lumina revizuirii bugetului pentru 2008-2009, ca cheltuielile consacrate PAC de UE și de statele membre să se mențină la un nivel stabil și constant, care să le garanteze agricultorilor un nivel echitabil al venitului; reamintește că agricultorii au nevoie de o politică stabilă în domeniul mediului pentru a face planuri pe termen lung; subliniază că o politică de acest tip trebuie, înainte de orice, să se bazeze pe crearea unor măsuri de securizare a venitului în confruntarea cu pericole sau crize datorate fie fenomenelor naturale grave, fie denaturării pieței și scăderii de o amploare și de o durată neobișnuite a prețurilor; subliniază, în acest sens, faptul că agricultura aduce o valoare adăugată semnificativă economiilor naționale și economiei UE; |
| --- | --- |

21.

solicită, în lumina revizuirii bugetului pentru 2008-2009, ca cheltuielile consacrate PAC de UE și de statele membre să se mențină la un nivel stabil și constant, care să le garanteze agricultorilor un nivel echitabil al venitului; reamintește că agricultorii au nevoie de o politică stabilă în domeniul mediului pentru a face planuri pe termen lung; subliniază că o politică de acest tip trebuie, înainte de orice, să se bazeze pe crearea unor măsuri de securizare a venitului în confruntarea cu pericole sau crize datorate fie fenomenelor naturale grave, fie denaturării pieței și scăderii de o amploare și de o durată neobișnuite a prețurilor; subliniază, în acest sens, faptul că agricultura aduce o valoare adăugată semnificativă economiilor naționale și economiei UE;

| 22. | subliniază că mecanismele pieței sunt insuficiente pentru a oferi siguranța venitului producătorilor care trebuie să își continue activitatea agricolă, întrucât aceștia trebuie să se conformeze standardelor Uniunii referitoare la producția de alimente, siguranța alimentară, protecția mediului și a animalelor; salută, cu toate acestea, creșterea orientării către piață a PAC; regretă, pe de altă parte, că obiectivele reformelor din anul 2003, al căror scop era obținerea unor prețuri mai ridicate pe piață și a unui nivel mai scăzut de birocrație pentru agricultori nu au fost realizate pe deplin; |
| --- | --- |

22.

subliniază că mecanismele pieței sunt insuficiente pentru a oferi siguranța venitului producătorilor care trebuie să își continue activitatea agricolă, întrucât aceștia trebuie să se conformeze standardelor Uniunii referitoare la producția de alimente, siguranța alimentară, protecția mediului și a animalelor; salută, cu toate acestea, creșterea orientării către piață a PAC; regretă, pe de altă parte, că obiectivele reformelor din anul 2003, al căror scop era obținerea unor prețuri mai ridicate pe piață și a unui nivel mai scăzut de birocrație pentru agricultori nu au fost realizate pe deplin;

| 23. | consideră că numeroasele norme de eco-condiționalitate descurajează producătorii și că, în cazurile în care este posibil, aceste norme ar trebui să fie simplificate; salută, din acest punct de vedere, inițiativele Comisiei care vizează simplificarea; |
| --- | --- |

23.

consideră că numeroasele norme de eco-condiționalitate descurajează producătorii și că, în cazurile în care este posibil, aceste norme ar trebui să fie simplificate; salută, din acest punct de vedere, inițiativele Comisiei care vizează simplificarea;

| 24. | își exprimă îngrijorarea față de faptul că legislația UE propusă (de exemplu, cea privind produsele fitosanitare) poate avea un impact enorm, reducând instrumentele pe care le au la dispoziție agricultorii pentru a spori la maxim producția și poate, de fapt, să conducă la o scădere de proporții a producției agricole a UE; solicită un studiu de impact detaliat, care să se refere, în special, la implicațiile tuturor măsurilor propuse pentru siguranța alimentară; |
| --- | --- |

24.

își exprimă îngrijorarea față de faptul că legislația UE propusă (de exemplu, cea privind produsele fitosanitare) poate avea un impact enorm, reducând instrumentele pe care le au la dispoziție agricultorii pentru a spori la maxim producția și poate, de fapt, să conducă la o scădere de proporții a producției agricole a UE; solicită un studiu de impact detaliat, care să se refere, în special, la implicațiile tuturor măsurilor propuse pentru siguranța alimentară;

| 25. | îndeamnă Comisia să efectueze o evaluare a impactului inițiativelor de atenuare a schimbărilor climatice în sectorul agricol; agricultura trebuie să contribuie la lupta împotriva schimbărilor climatice, și trebuie, în același timp, să beneficieze de mijloacele necesare pentru a putea combate impactul schimbărilor climatice, întrucât este unul dintre cele mai sensibile sectoare ale economiei în ceea ce privește clima, pentru a se asigura că aceste inițiative nu au ca rezultat scăderea producției agricole a UE, fapt care ar conduce la necesitatea compensării prin importuri; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia să efectueze o evaluare a impactului inițiativelor de atenuare a schimbărilor climatice în sectorul agricol; agricultura trebuie să contribuie la lupta împotriva schimbărilor climatice, și trebuie, în același timp, să beneficieze de mijloacele necesare pentru a putea combate impactul schimbărilor climatice, întrucât este unul dintre cele mai sensibile sectoare ale economiei în ceea ce privește clima, pentru a se asigura că aceste inițiative nu au ca rezultat scăderea producției agricole a UE, fapt care ar conduce la necesitatea compensării prin importuri;

| 26. | consideră că sistemele UE și internaționale de monitorizare a producției și a pieței trebuie revizuite pentru a pune la punct un mecanism de alertă mai rapid în scopul determinării tendințelor în materie de producție; consideră că este necesar să se creeze un regim mondial de inventariere a produselor alimentare și un sistem mondial de stocuri ale produselor alimentare și că Uniunea Europeană ar trebui să preia inițiativa în elaborarea unui astfel de sistem; îndeamnă Comisia Europeană ca, în colaborare cu partenerii mondiali să înainteze o propunere în acest sens; |
| --- | --- |

26.

consideră că sistemele UE și internaționale de monitorizare a producției și a pieței trebuie revizuite pentru a pune la punct un mecanism de alertă mai rapid în scopul determinării tendințelor în materie de producție; consideră că este necesar să se creeze un regim mondial de inventariere a produselor alimentare și un sistem mondial de stocuri ale produselor alimentare și că Uniunea Europeană ar trebui să preia inițiativa în elaborarea unui astfel de sistem; îndeamnă Comisia Europeană ca, în colaborare cu partenerii mondiali să înainteze o propunere în acest sens;

| 27. | solicită punerea la dispoziție a unor politici de asigurare eficiente care să ofere protecție împotriva fluctuațiilor enorme ale prețurilor și ale veniturilor, precum și împotriva efectelor produse de condițiile meteorologice asupra producției; |
| --- | --- |

27.

solicită punerea la dispoziție a unor politici de asigurare eficiente care să ofere protecție împotriva fluctuațiilor enorme ale prețurilor și ale veniturilor, precum și împotriva efectelor produse de condițiile meteorologice asupra producției;

| 28. | solicită Comisiei să elaboreze un sistem european eficient de control al pieței, care să fie în măsură să urmărească evoluția și tendințele prețurilor produselor agricole și a costurilor mijloacelor de producție; subliniază că acest sistem trebuie să fie transparent și să permită compararea produselor similare din diferite state; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să elaboreze un sistem european eficient de control al pieței, care să fie în măsură să urmărească evoluția și tendințele prețurilor produselor agricole și a costurilor mijloacelor de producție; subliniază că acest sistem trebuie să fie transparent și să permită compararea produselor similare din diferite state;

| 29. | consideră că, în cadrul FAO, trebuie stabilit un observator internațional pentru a putea supraveghea la scară internațională prețurile produselor agricole, ale mijloacelor de producție și ale alimentelor; |
| --- | --- |

29.

consideră că, în cadrul FAO, trebuie stabilit un observator internațional pentru a putea supraveghea la scară internațională prețurile produselor agricole, ale mijloacelor de producție și ale alimentelor;

| 30. | subliniază faptul că prin reformele succesive ale PAC au fost abordate elemente ale politicii agricole a UE care contribuie la denaturarea schimburilor comerciale cu un impact negativ asupra agricultorilor din țările în curs de dezvoltare, dar că raporturile de transfer rămân inegale și trebuie încă făcute eforturi pentru a construi un sistem mai echitabil; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că prin reformele succesive ale PAC au fost abordate elemente ale politicii agricole a UE care contribuie la denaturarea schimburilor comerciale cu un impact negativ asupra agricultorilor din țările în curs de dezvoltare, dar că raporturile de transfer rămân inegale și trebuie încă făcute eforturi pentru a construi un sistem mai echitabil;

| 31. | subliniază, totuși, că reformele politicii UE adoptate în vederea alinierii la cerințele OMC au condus la reorientarea fondurilor de sprijin ale PAC care nu mai sunt acordate în funcție de producție, precum și la eliminarea măsurilor de management al pieței și la deschiderea piețelor, factori care expun tot mai mult consumatorii și producătorii la instabilitatea pieței mondiale; solicită ca politicile PAC să conțină dispoziții referitoare la siguranța alimentară și ca acordurile comerciale să includă, pentru parteneri, obligații identice de reglementare a pieței care să nu pericliteze siguranța alimentară a lumii; invită Comisia, în cadrul negocierilor OMC, să se implice pentru a obține un acces calificat la piață care să garanteze că standardele de mediu ridicate ale agriculturii din UE și drepturile fiecărui stat membru la siguranță alimentară nu sunt subminate de importuri ieftine; |
| --- | --- |

31.

subliniază, totuși, că reformele politicii UE adoptate în vederea alinierii la cerințele OMC au condus la reorientarea fondurilor de sprijin ale PAC care nu mai sunt acordate în funcție de producție, precum și la eliminarea măsurilor de management al pieței și la deschiderea piețelor, factori care expun tot mai mult consumatorii și producătorii la instabilitatea pieței mondiale; solicită ca politicile PAC să conțină dispoziții referitoare la siguranța alimentară și ca acordurile comerciale să includă, pentru parteneri, obligații identice de reglementare a pieței care să nu pericliteze siguranța alimentară a lumii; invită Comisia, în cadrul negocierilor OMC, să se implice pentru a obține un acces calificat la piață care să garanteze că standardele de mediu ridicate ale agriculturii din UE și drepturile fiecărui stat membru la siguranță alimentară nu sunt subminate de importuri ieftine;

| 32. | subliniază că Uniunea Europeană își continuă angajamentele de a elimina toate rambursările la export până în 2013 și că prin Bilanțul PAC sunt urmărite noi reforme ale instrumentelor de susținere a pieței, în conformitate cu acordurile OMC; |
| --- | --- |

32.

subliniază că Uniunea Europeană își continuă angajamentele de a elimina toate rambursările la export până în 2013 și că prin Bilanțul PAC sunt urmărite noi reforme ale instrumentelor de susținere a pieței, în conformitate cu acordurile OMC;

| 33. | consideră că punerea la punct a unui mecanism de finanțare pentru reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare reprezintă un prim pas necesar pentru a face față nevoilor imediate ale celor mai afectați de criza alimentară; subliniază, totuși, că acest mecanism reprezintă o măsură unică destinată direcționării fondurilor de la rubrica 4 din bugetul general al UE către agricultura la scară mică din țările cele mai afectate, mecanism care va trebui consolidat prin investiții viitoare; consideră că Comisia ar trebui să efectueze un audit privind modul de cheltuire a banilor care trebuie însoțit de rapoarte periodice transmise Parlamentului și ar trebui să se asigure că acești bani sunt utilizați în mod durabil, în domeniile în care necesarul este enorm; solicită, în plus, posibilitatea ca Parlamentul să supravegheze regulat procesul de implementare prin procedura de reglementare cu control; |
| --- | --- |

33.

consideră că punerea la punct a unui mecanism de finanțare pentru reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare reprezintă un prim pas necesar pentru a face față nevoilor imediate ale celor mai afectați de criza alimentară; subliniază, totuși, că acest mecanism reprezintă o măsură unică destinată direcționării fondurilor de la rubrica 4 din bugetul general al UE către agricultura la scară mică din țările cele mai afectate, mecanism care va trebui consolidat prin investiții viitoare; consideră că Comisia ar trebui să efectueze un audit privind modul de cheltuire a banilor care trebuie însoțit de rapoarte periodice transmise Parlamentului și ar trebui să se asigure că acești bani sunt utilizați în mod durabil, în domeniile în care necesarul este enorm; solicită, în plus, posibilitatea ca Parlamentul să supravegheze regulat procesul de implementare prin procedura de reglementare cu control;

| 34. | invită Comisia să își intensifice programele actuale destinate asigurării siguranței alimentare în Europa și în întreaga lume; solicită o consolidare a programului tematic pentru siguranța alimentară (2007-2010), finanțat la ora actuală cu 925 de milioane EUR pentru întreaga perioadă de desfășurare; salută propunerea de majorare a alocației bugetare pentru programul de distribuție alimentară pentru persoanele cele mai defavorizate din comunitate prezentată de Comisie la 17 septembrie 2008; solicită Comisiei să adopte o strategie de ansamblu în ceea ce privește problemele legate de siguranța alimentară, contribuind astfel la coerența tuturor politicilor comunitare; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să își intensifice programele actuale destinate asigurării siguranței alimentare în Europa și în întreaga lume; solicită o consolidare a programului tematic pentru siguranța alimentară (2007-2010), finanțat la ora actuală cu 925 de milioane EUR pentru întreaga perioadă de desfășurare; salută propunerea de majorare a alocației bugetare pentru programul de distribuție alimentară pentru persoanele cele mai defavorizate din comunitate prezentată de Comisie la 17 septembrie 2008; solicită Comisiei să adopte o strategie de ansamblu în ceea ce privește problemele legate de siguranța alimentară, contribuind astfel la coerența tuturor politicilor comunitare;

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară care ar putea determina o reducere a fondurilor destinate agriculturii; invită Comisia să analizeze efectele crizei financiare asupra sectorului agricol și să țină seama de propunerile care vizează asigurarea stabilității acestui sector, inclusiv în termeni de acces la împrumuturi și garanții de credit; |
| --- | --- |

35.

își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară care ar putea determina o reducere a fondurilor destinate agriculturii; invită Comisia să analizeze efectele crizei financiare asupra sectorului agricol și să țină seama de propunerile care vizează asigurarea stabilității acestui sector, inclusiv în termeni de acces la împrumuturi și garanții de credit;

| 36. | indică faptul că cercetările arată că în marea lor majoritate consumatorii nu sunt conștienți de beneficiile majore pe care le aduce PAC în termeni de siguranță alimentară și prețuri rezonabile pentru produsele alimentare (4); solicită politici de informare a cetățenilor și un nou angajament pentru simplificare, care ar avea ca rezultat o sensibilizare a acestora cu privire la instrumentele și beneficiile PAC; propune să fie prezentate opiniei publice eventualele costuri pe care le-ar suporta cetățenii dacă nu ar exista PAC; |
| --- | --- |

36.

indică faptul că cercetările arată că în marea lor majoritate consumatorii nu sunt conștienți de beneficiile majore pe care le aduce PAC în termeni de siguranță alimentară și prețuri rezonabile pentru produsele alimentare (4); solicită politici de informare a cetățenilor și un nou angajament pentru simplificare, care ar avea ca rezultat o sensibilizare a acestora cu privire la instrumentele și beneficiile PAC; propune să fie prezentate opiniei publice eventualele costuri pe care le-ar suporta cetățenii dacă nu ar exista PAC;

| 37. | consideră că PAC ar trebui să aibă un rol semnificativ în afacerile externe și în politicile de dezvoltare ale Uniunii Europene, mai ales în ceea ce privește politica externă privind siguranța alimentară; consideră că PAC, pe lângă faptul că asigură producția alimentară a UE, poate contribui la satisfacerea, la nivel mondial, a cererii crescute de alimente; |
| --- | --- |

37.

consideră că PAC ar trebui să aibă un rol semnificativ în afacerile externe și în politicile de dezvoltare ale Uniunii Europene, mai ales în ceea ce privește politica externă privind siguranța alimentară; consideră că PAC, pe lângă faptul că asigură producția alimentară a UE, poate contribui la satisfacerea, la nivel mondial, a cererii crescute de alimente;

| 38. | ia act de impactul deosebit de negativ pe care îl au conflictele armate asupra producției alimentare și accesului la hrană; își exprimă îngrijorarea privind consecințele grave ale înmulțirii potențialelor focare de conflict asupra siguranței alimentare, de exemplu din cauza migrațiilor în masă, a întreruperii producției agricole și a impactului negativ asupra infrastructurilor vitale; |
| --- | --- |

38.

ia act de impactul deosebit de negativ pe care îl au conflictele armate asupra producției alimentare și accesului la hrană; își exprimă îngrijorarea privind consecințele grave ale înmulțirii potențialelor focare de conflict asupra siguranței alimentare, de exemplu din cauza migrațiilor în masă, a întreruperii producției agricole și a impactului negativ asupra infrastructurilor vitale;

| 39. | consideră că este vital ca limitarea resurselor alimentare să nu ducă la o concurență feroce și destabilizatoare pentru obținerea acestora; solicită prin urmare o coordonare mai eficientă la nivel tehnic între Uniunea Europeană și organizațiile non-guvernamentale, FAO și alte agenții internaționale, și cu ONU, la nivel politic, pentru a promova accesul echitabil la resursele alimentare mondiale și pentru a spori producția alimentară în principalele țări în curs de dezvoltare, luând în mod serios în considerare biodiversitatea și criteriile de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

39.

consideră că este vital ca limitarea resurselor alimentare să nu ducă la o concurență feroce și destabilizatoare pentru obținerea acestora; solicită prin urmare o coordonare mai eficientă la nivel tehnic între Uniunea Europeană și organizațiile non-guvernamentale, FAO și alte agenții internaționale, și cu ONU, la nivel politic, pentru a promova accesul echitabil la resursele alimentare mondiale și pentru a spori producția alimentară în principalele țări în curs de dezvoltare, luând în mod serios în considerare biodiversitatea și criteriile de dezvoltare durabilă;

| 40. | îndeamnă UE să sprijine țările amenințate de conflicte în elaborarea unor politici agricole proprii solide, bazate pe accesul rapid la materii prime, pe învățământ de calitate și finanțare adecvată, precum și pe infrastructură fiabilă; consideră că ajutorul UE ar trebui să vizeze îmbunătățirea nivelului de auto-suficiență alimentară în țările în curs de dezvoltare beneficiare, ceea ce va crește nivelul de siguranță alimentară la nivel regional și accesul la hrană pentru grupurile cele mai defavorizate ale populației; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă UE să sprijine țările amenințate de conflicte în elaborarea unor politici agricole proprii solide, bazate pe accesul rapid la materii prime, pe învățământ de calitate și finanțare adecvată, precum și pe infrastructură fiabilă; consideră că ajutorul UE ar trebui să vizeze îmbunătățirea nivelului de auto-suficiență alimentară în țările în curs de dezvoltare beneficiare, ceea ce va crește nivelul de siguranță alimentară la nivel regional și accesul la hrană pentru grupurile cele mai defavorizate ale populației;

| 41. | observă că anumite țări, în care se înregistrează creștere economică, ar intenționa să închirieze terenuri extinse în țări mai sărace din Africa sau Asia pentru a le cultiva și pentru a trimite recoltele pe piețele naționale, îmbunătățind astfel propria lor siguranță alimentară; consideră că Uniunea Europeană și FAO trebuie să considere acest fenomen drept o amenințare gravă pentru siguranța alimentară și eficiența politicilor agricole în țările gazdă. |
| --- | --- |

41.

observă că anumite țări, în care se înregistrează creștere economică, ar intenționa să închirieze terenuri extinse în țări mai sărace din Africa sau Asia pentru a le cultiva și pentru a trimite recoltele pe piețele naționale, îmbunătățind astfel propria lor siguranță alimentară; consideră că Uniunea Europeană și FAO trebuie să considere acest fenomen drept o amenințare gravă pentru siguranța alimentară și eficiența politicilor agricole în țările gazdă.

Agricultura în țările în curs de dezvoltare

| 42. | subliniază faptul că în contextul provocărilor alimentare actuale este nevoie de o mai mare producție alimentară pentru a face față cererii din ce în ce mai mari, îmbunătățind în același timp calitatea, scăzând costurile și asigurând o mai mare durabilitate; consideră că, pentru realizarea acestui obiectiv, trebuie revizuite politicile publice în vederea îmbunătățirii metodelor de producție și de gestionare a stocurilor, precum și pentru reglementarea pieței mondiale; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că în contextul provocărilor alimentare actuale este nevoie de o mai mare producție alimentară pentru a face față cererii din ce în ce mai mari, îmbunătățind în același timp calitatea, scăzând costurile și asigurând o mai mare durabilitate; consideră că, pentru realizarea acestui obiectiv, trebuie revizuite politicile publice în vederea îmbunătățirii metodelor de producție și de gestionare a stocurilor, precum și pentru reglementarea pieței mondiale;

| 43. | subliniază necesitatea unor acțiuni suplimentare pe termen mediu și lung pentru dezvoltarea agriculturii și a producției de alimente în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa, ținând seama de recomandările mai sus menționate ale IAASTD; consideră că dezvoltarea agriculturii poate sta la baza dezvoltării economice generale a unei țări; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea unor acțiuni suplimentare pe termen mediu și lung pentru dezvoltarea agriculturii și a producției de alimente în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa, ținând seama de recomandările mai sus menționate ale IAASTD; consideră că dezvoltarea agriculturii poate sta la baza dezvoltării economice generale a unei țări;

| 44. | consideră că Fondul European de Dezvoltare ar trebui să se axeze într-o mai mare măsură pe agricultură, în special pe exploatațiile de dimensiuni mici și pe prelucrarea produselor la fața locului, din moment ce la nivel mondial marea majoritate a populației sărace trăiește în zone rurale dependente de producția agricolă; consideră, în plus, că ar trebui depuse eforturi pentru stabilirea de reguli aplicabile comerțului agricol care să garanteze aprovizionarea cu alimente în toate țările; consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să beneficieze de avantaje comerciale care să consolideze producția națională; invită Comisia să țină seama de aceste aspecte atât în cadrul negocierilor OMC, cât și în cadrul negocierilor acordurilor de parteneriat economic cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

44.

consideră că Fondul European de Dezvoltare ar trebui să se axeze într-o mai mare măsură pe agricultură, în special pe exploatațiile de dimensiuni mici și pe prelucrarea produselor la fața locului, din moment ce la nivel mondial marea majoritate a populației sărace trăiește în zone rurale dependente de producția agricolă; consideră, în plus, că ar trebui depuse eforturi pentru stabilirea de reguli aplicabile comerțului agricol care să garanteze aprovizionarea cu alimente în toate țările; consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să beneficieze de avantaje comerciale care să consolideze producția națională; invită Comisia să țină seama de aceste aspecte atât în cadrul negocierilor OMC, cât și în cadrul negocierilor acordurilor de parteneriat economic cu țările în curs de dezvoltare;

| 45. | consideră că accesul limitat al micilor agricultori la împrumuturi și micro-credite care le-ar permite să investească în semințe de mai bună calitate, îngrășăminte și sisteme de irigație constituie un obstacol major în calea creșterii producției agricole în țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că de cele mai multe ori garanțiile pentru împrumut nu sunt disponibile; invită Banca Europeană de Investiții să analizeze mijloacele de elaborare de programe destinate producătorilor locali de alimente din țările în curs de dezvoltare prin acordarea de garanții pentru împrumut pentru a facilita accesul la credite și micro-credite; |
| --- | --- |

45.

consideră că accesul limitat al micilor agricultori la împrumuturi și micro-credite care le-ar permite să investească în semințe de mai bună calitate, îngrășăminte și sisteme de irigație constituie un obstacol major în calea creșterii producției agricole în țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că de cele mai multe ori garanțiile pentru împrumut nu sunt disponibile; invită Banca Europeană de Investiții să analizeze mijloacele de elaborare de programe destinate producătorilor locali de alimente din țările în curs de dezvoltare prin acordarea de garanții pentru împrumut pentru a facilita accesul la credite și micro-credite;

| 46. | își reafirmă convingerea în ceea ce privește necesitatea piețelor agricole regionale; invită Comisia să sprijine cooperarea și integrarea regională; reamintește grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) că integrarea agricolă a fost un succes care, de peste 50 de ani, asigură stabilitatea în Europa; încurajează, prin urmare, comunitățile economice regionale ale statelor ACP să intensifice acțiunile în domeniul agricol și invită țările în curs de dezvoltare să reducă barierele comerciale care există între ele; |
| --- | --- |

46.

își reafirmă convingerea în ceea ce privește necesitatea piețelor agricole regionale; invită Comisia să sprijine cooperarea și integrarea regională; reamintește grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) că integrarea agricolă a fost un succes care, de peste 50 de ani, asigură stabilitatea în Europa; încurajează, prin urmare, comunitățile economice regionale ale statelor ACP să intensifice acțiunile în domeniul agricol și invită țările în curs de dezvoltare să reducă barierele comerciale care există între ele;

| 47. | subliniază, de asemenea, faptul că agricultura trebuie să se transforme dintr-un sistem agricol de subzistență într-o economie rurală care creează locuri de muncă; consideră că pentru a dezvolta sectoare agricole solide ar trebui să se sublinieze importanța măsurilor de sprijinire a tinerilor agricultori în țările în curs de dezvoltare; consideră că Uniunea Europeană ar trebui să sporească cooperarea și să sprijine eforturile de modernizare a lanțului alimentar în țările în curs de dezvoltare, pentru eficientizarea acestuia; consideră că UE ar trebui să sprijine inițiative precum programul comun al semințelor, lansat de Uniunea Africană împreună cu partenerii săi naționali și regionali; |
| --- | --- |

47.

subliniază, de asemenea, faptul că agricultura trebuie să se transforme dintr-un sistem agricol de subzistență într-o economie rurală care creează locuri de muncă; consideră că pentru a dezvolta sectoare agricole solide ar trebui să se sublinieze importanța măsurilor de sprijinire a tinerilor agricultori în țările în curs de dezvoltare; consideră că Uniunea Europeană ar trebui să sporească cooperarea și să sprijine eforturile de modernizare a lanțului alimentar în țările în curs de dezvoltare, pentru eficientizarea acestuia; consideră că UE ar trebui să sprijine inițiative precum programul comun al semințelor, lansat de Uniunea Africană împreună cu partenerii săi naționali și regionali;

| 48. | consideră că, în cadrul unei politici de dezvoltare eficiente a țărilor în curs de dezvoltare, este esențial ca aceste țări să dispună de o strategie comună de dezvoltare agricolă, națională sau regională, însoțită de măsuri clare de susținere a producătorilor și a produselor; consideră că, în acest context, ajutorul acordat dezvoltării de către UE nu va avea un caracter fragmentar, ci va face parte din strategia comună de dezvoltare agricolă, națională sau regională, care va fi cofinanțată; |
| --- | --- |

48.

consideră că, în cadrul unei politici de dezvoltare eficiente a țărilor în curs de dezvoltare, este esențial ca aceste țări să dispună de o strategie comună de dezvoltare agricolă, națională sau regională, însoțită de măsuri clare de susținere a producătorilor și a produselor; consideră că, în acest context, ajutorul acordat dezvoltării de către UE nu va avea un caracter fragmentar, ci va face parte din strategia comună de dezvoltare agricolă, națională sau regională, care va fi cofinanțată;

| 49. | solicită crearea unui fond permanent de siguranță alimentară în scopul sprijinirii populației celei mai defavorizate din lume în conformitate cu rubrica 4 din bugetul general al UE pentru a completa celelalte măsuri de dezvoltare finanțate de UE; |
| --- | --- |

49.

solicită crearea unui fond permanent de siguranță alimentară în scopul sprijinirii populației celei mai defavorizate din lume în conformitate cu rubrica 4 din bugetul general al UE pentru a completa celelalte măsuri de dezvoltare finanțate de UE;

| 50. | salută inițiativele mondiale, cum ar fi Grupul de lucru la nivel înalt al ONU privind criza mondială a prețurilor produselor alimentare și consideră că Uniunea Europeană ar trebui să își coordoneze eforturile cu Grupul de lucru; subliniază importanța orientărilor facultative adoptate de statele membre ale FAO în noiembrie 2004 de sprijinire a realizării progresive a dreptului la alimentație corespunzătoare în contextul securității naționale în domeniul produselor alimentare; propune, în plus, elaborarea unui program care să instituie obligativitatea creării de rezerve la nivel mondial în scopul asigurării disponibilității produselor alimentare, precum și crearea unui sistem mai performant de stocare de bază pentru factorii de producție esențiali (proteine, îngrășăminte, semințe, pesticide), de preferat cu ajutorul actorilor din sectorul privat, inclusiv cooperativele agricole; |
| --- | --- |

50.

salută inițiativele mondiale, cum ar fi Grupul de lucru la nivel înalt al ONU privind criza mondială a prețurilor produselor alimentare și consideră că Uniunea Europeană ar trebui să își coordoneze eforturile cu Grupul de lucru; subliniază importanța orientărilor facultative adoptate de statele membre ale FAO în noiembrie 2004 de sprijinire a realizării progresive a dreptului la alimentație corespunzătoare în contextul securității naționale în domeniul produselor alimentare; propune, în plus, elaborarea unui program care să instituie obligativitatea creării de rezerve la nivel mondial în scopul asigurării disponibilității produselor alimentare, precum și crearea unui sistem mai performant de stocare de bază pentru factorii de producție esențiali (proteine, îngrășăminte, semințe, pesticide), de preferat cu ajutorul actorilor din sectorul privat, inclusiv cooperativele agricole;

| 51. | este conștient de angajamentele UE față de țările în curs de dezvoltare și de obligațiile noastre actuale și viitoare față de OMC; solicită ca măsurile de sprijin adoptate de UE să susțină obiectivele guvernelor africane enunțate în declarația de la Maputo din 2002; invită statele membre să își respecte angajamentele cu privire la realizarea Obiectivelor ONU de Dezvoltare ale Mileniului, și în special orientarea a 0,7 % din produsul intern brut către ajutorul pentru dezvoltare; cu toate acestea, este de părere că este mai importantă calitatea ajutorului acordat dezvoltării decât sumele alocate acestuia; |
| --- | --- |

51.

este conștient de angajamentele UE față de țările în curs de dezvoltare și de obligațiile noastre actuale și viitoare față de OMC; solicită ca măsurile de sprijin adoptate de UE să susțină obiectivele guvernelor africane enunțate în declarația de la Maputo din 2002; invită statele membre să își respecte angajamentele cu privire la realizarea Obiectivelor ONU de Dezvoltare ale Mileniului, și în special orientarea a 0,7 % din produsul intern brut către ajutorul pentru dezvoltare; cu toate acestea, este de părere că este mai importantă calitatea ajutorului acordat dezvoltării decât sumele alocate acestuia;

| 52. | regretă reducerea valorii ajutorului pentru dezvoltare acordat agriculturii și dezvoltării rurale, care de la 17 % în 1980 a scăzut la doar 3 % în 2006; îndeamnă Comisia să monitorizeze și să direcționeze contribuția ajutorului financiar acordat de UE către realizarea unei creșteri economice bazate pe agricultură și să facă toate demersurile necesare pentru ca guvernele să atribuie 10 % din bugetul național sectorului agricol, conform angajamentelor asumate (fixând, de exemplu, obiective definite clar în ceea ce privește politicile agricole naționale); |
| --- | --- |

52.

regretă reducerea valorii ajutorului pentru dezvoltare acordat agriculturii și dezvoltării rurale, care de la 17 % în 1980 a scăzut la doar 3 % în 2006; îndeamnă Comisia să monitorizeze și să direcționeze contribuția ajutorului financiar acordat de UE către realizarea unei creșteri economice bazate pe agricultură și să facă toate demersurile necesare pentru ca guvernele să atribuie 10 % din bugetul național sectorului agricol, conform angajamentelor asumate (fixând, de exemplu, obiective definite clar în ceea ce privește politicile agricole naționale);

| 53. | reafirmă faptul că pentru țările ACP agricultura are o capacitate mai mare decât alte sectoare de a genera creștere economică pentru populațiile sărace din zonele rurale, având astfel o contribuție reală la atingerea primului Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului privind eradicarea sărăciei și a foametei extreme și subliniază faptul că este esențial să se acționeze imediat și să se promoveze investiții mai mari în agricultură și dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

53.

reafirmă faptul că pentru țările ACP agricultura are o capacitate mai mare decât alte sectoare de a genera creștere economică pentru populațiile sărace din zonele rurale, având astfel o contribuție reală la atingerea primului Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului privind eradicarea sărăciei și a foametei extreme și subliniază faptul că este esențial să se acționeze imediat și să se promoveze investiții mai mari în agricultură și dezvoltare rurală;

| 54. | subliniază faptul că dezvoltarea rurală trebuie să se bazeze în primul rând pe dreptul la hrană și dreptul de a produce alimente, permițând tuturor să aibă dreptul la alimente sigure, hrănitoare, conforme codurilor culturale ale fiecărei țări și produse prin mijloace raționale din punct de vedere ecologic și durabile în cadrul structurilor agricole autodeterminate; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că dezvoltarea rurală trebuie să se bazeze în primul rând pe dreptul la hrană și dreptul de a produce alimente, permițând tuturor să aibă dreptul la alimente sigure, hrănitoare, conforme codurilor culturale ale fiecărei țări și produse prin mijloace raționale din punct de vedere ecologic și durabile în cadrul structurilor agricole autodeterminate;

| 55. | invită Uniunea Europeană să recunoască dreptul țărilor în curs de dezvoltare la suveranitate alimentară și să le sprijine prin măsuri specifice, care să permită, în primul rând, utilizarea și dezvoltarea actualelor structuri și resurse, cum ar fi semințele, îngrășămintele, mijloacele de producție, precum și stimularea integrării regionale; |
| --- | --- |

55.

invită Uniunea Europeană să recunoască dreptul țărilor în curs de dezvoltare la suveranitate alimentară și să le sprijine prin măsuri specifice, care să permită, în primul rând, utilizarea și dezvoltarea actualelor structuri și resurse, cum ar fi semințele, îngrășămintele, mijloacele de producție, precum și stimularea integrării regionale;

| 56. | invită Uniunea Europeană să așeze din nou agricultura în centrul agendei sale privind dezvoltarea, acordând prioritate specifică programelor pentru dezvoltare agricolă, care să includă o țintă clară pentru reducerea sărăciei și obiective fezabile, îndeosebi măsuri menite să sprijine micile exploatații agricole și producția de alimente destinate piețelor locale prin utilizarea biodiversității, punând accentul, în special, pe consolidarea capacității pentru micii fermieri și pentru femei; |
| --- | --- |

56.

invită Uniunea Europeană să așeze din nou agricultura în centrul agendei sale privind dezvoltarea, acordând prioritate specifică programelor pentru dezvoltare agricolă, care să includă o țintă clară pentru reducerea sărăciei și obiective fezabile, îndeosebi măsuri menite să sprijine micile exploatații agricole și producția de alimente destinate piețelor locale prin utilizarea biodiversității, punând accentul, în special, pe consolidarea capacității pentru micii fermieri și pentru femei;

| 57. | îndeamnă Uniunea Europeană să își unească forțele cu statele membre, guvernele statelor ACP, organizațiile internaționale, băncile pentru dezvoltare regională și fundațiile private, precum și cu organizațiile neguvernamentale și autoritățile locale pentru a include în programele regionale noi proiecte și programe de intervenție în vederea contracarării într-un mod mai eficient a creșterii prețurilor la alimente; |
| --- | --- |

57.

îndeamnă Uniunea Europeană să își unească forțele cu statele membre, guvernele statelor ACP, organizațiile internaționale, băncile pentru dezvoltare regională și fundațiile private, precum și cu organizațiile neguvernamentale și autoritățile locale pentru a include în programele regionale noi proiecte și programe de intervenție în vederea contracarării într-un mod mai eficient a creșterii prețurilor la alimente;

| 58. | solicită să se ia măsuri pentru îmbunătățirea formării care să permită tinerilor să urmeze studii superioare în domeniul agriculturii, inclusiv formare privind respectarea standardelor sanitare și fitosanitare ale UE, precum și pentru crearea de locuri de muncă pentru absolvenții de studii agricole cu scopul de a reduce sărăcia și migrația din zonele rurale spre cele urbane și pentru a evita „scurgerea de inteligență” din țările în curs de dezvoltare în țările dezvoltate; |
| --- | --- |

58.

solicită să se ia măsuri pentru îmbunătățirea formării care să permită tinerilor să urmeze studii superioare în domeniul agriculturii, inclusiv formare privind respectarea standardelor sanitare și fitosanitare ale UE, precum și pentru crearea de locuri de muncă pentru absolvenții de studii agricole cu scopul de a reduce sărăcia și migrația din zonele rurale spre cele urbane și pentru a evita „scurgerea de inteligență” din țările în curs de dezvoltare în țările dezvoltate;

| 59. | face trimitere la „Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management” 2008 („Codul de bună conduită în prevenirea și gestionarea crizelor alimentare”) al Food Crisis Prevention Network (FCPN – Rețeaua pentru prevenirea crizelor alimentare) și solicită aplicarea, respectiv respectarea acestor norme de conduită în contextul PAC; sprijină și solicită implicarea societății civile și sprijinirea îndeosebi a femeilor, a cooperativelor de mici fermieri și a asociațiilor de producători, în vederea garantării securității alimentare și a aprovizionării cu alimente; |
| --- | --- |

59.

face trimitere la „Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management” 2008 („Codul de bună conduită în prevenirea și gestionarea crizelor alimentare”) al Food Crisis Prevention Network (FCPN – Rețeaua pentru prevenirea crizelor alimentare) și solicită aplicarea, respectiv respectarea acestor norme de conduită în contextul PAC; sprijină și solicită implicarea societății civile și sprijinirea îndeosebi a femeilor, a cooperativelor de mici fermieri și a asociațiilor de producători, în vederea garantării securității alimentare și a aprovizionării cu alimente;

| 60. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, în multe cazuri, bugetele acordate armatei și apărării sunt mai mari decât cele destinate agriculturii și alimentației; |
| --- | --- |

60.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, în multe cazuri, bugetele acordate armatei și apărării sunt mai mari decât cele destinate agriculturii și alimentației;

| 61. | consideră că micii agricultori reprezintă baza dezvoltării agricole; subliniază câteva dintre cele mai grave probleme cu care se confruntă micii agricultori în țările în curs de dezvoltare, cum ar fi accesul la piețe, la terenuri, la formare, la modalitățile de finanțare, la factorii de producție și la tehnologie; reafirmă importanța dezvoltării infrastructurii rurale și a investițiilor în exploatațiile de mici dimensiuni, precum și în metode de producție tradiționale adaptate la condițiile locale și cu consum scăzut de factori de producție; |
| --- | --- |

61.

consideră că micii agricultori reprezintă baza dezvoltării agricole; subliniază câteva dintre cele mai grave probleme cu care se confruntă micii agricultori în țările în curs de dezvoltare, cum ar fi accesul la piețe, la terenuri, la formare, la modalitățile de finanțare, la factorii de producție și la tehnologie; reafirmă importanța dezvoltării infrastructurii rurale și a investițiilor în exploatațiile de mici dimensiuni, precum și în metode de producție tradiționale adaptate la condițiile locale și cu consum scăzut de factori de producție;

| 62. | constată că lipsa comerțului cu produse alimentare reprezintă un factor semnificativ al producției mondiale de alimente și că, potrivit FAO, producția mondială de orez a crescut în 2007, în timp ce în același an comerțul cu orez a scăzut; |
| --- | --- |

62.

constată că lipsa comerțului cu produse alimentare reprezintă un factor semnificativ al producției mondiale de alimente și că, potrivit FAO, producția mondială de orez a crescut în 2007, în timp ce în același an comerțul cu orez a scăzut;

| 63. | consideră că o continuare a liberalizării nereglementate a comerțului cu produse agricole ar conduce la o creștere și mai mare a prețurilor la alimente și a volatilității prețurilor respective; subliniază faptul că cele mai afectate vor fi țările în curs de dezvoltare care importă produse alimentare și care sunt și cele mai vulnerabile; subliniază, în plus, că normele în materie de comerț mondial nu trebuie în niciun caz să submineze dreptul țărilor sau regiunilor de a-și sprijini sectoarele agricole pentru a asigura securitatea alimentară a populațiilor lor; |
| --- | --- |

63.

consideră că o continuare a liberalizării nereglementate a comerțului cu produse agricole ar conduce la o creștere și mai mare a prețurilor la alimente și a volatilității prețurilor respective; subliniază faptul că cele mai afectate vor fi țările în curs de dezvoltare care importă produse alimentare și care sunt și cele mai vulnerabile; subliniază, în plus, că normele în materie de comerț mondial nu trebuie în niciun caz să submineze dreptul țărilor sau regiunilor de a-și sprijini sectoarele agricole pentru a asigura securitatea alimentară a populațiilor lor;

| 64. | consideră că politicile de deschidere a pieței pentru produsele agricole în cadrul acordurilor OMC și al acordurilor bilaterale de liber schimb au avut o contribuție semnificativă la scăderea securității alimentare în multe țări în curs de dezvoltare și în contextul actualei crize mondiale a aprovizionării cu alimente; invită Comisia să-și reexamineze abordarea de tip piață liberă a comerțului agricol; |
| --- | --- |

64.

consideră că politicile de deschidere a pieței pentru produsele agricole în cadrul acordurilor OMC și al acordurilor bilaterale de liber schimb au avut o contribuție semnificativă la scăderea securității alimentare în multe țări în curs de dezvoltare și în contextul actualei crize mondiale a aprovizionării cu alimente; invită Comisia să-și reexamineze abordarea de tip piață liberă a comerțului agricol;

| 65. | invită țările mari exportatoare de produse alimentare (Brazilia, Argentina, Thailanda etc.) să acționeze ca furnizoare sigure de alimente de bază și să evite restricțiile la export, care ar putea avea consecințe dezastruoase, în special asupra țărilor sărace în curs de dezvoltare care importă alimente; |
| --- | --- |

65.

invită țările mari exportatoare de produse alimentare (Brazilia, Argentina, Thailanda etc.) să acționeze ca furnizoare sigure de alimente de bază și să evite restricțiile la export, care ar putea avea consecințe dezastruoase, în special asupra țărilor sărace în curs de dezvoltare care importă alimente;

| 66. | își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară mondială care ar putea determina o reducere a fondurilor destinate ajutorului public pentru dezvoltare; invită Comisia să analizeze impactul crizei financiare asupra sectorului asistenței pentru dezvoltare și să continue să elaboreze propuneri care vizează sprijinirea agriculturii în țările cele mai sărace; |
| --- | --- |

66.

își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară mondială care ar putea determina o reducere a fondurilor destinate ajutorului public pentru dezvoltare; invită Comisia să analizeze impactul crizei financiare asupra sectorului asistenței pentru dezvoltare și să continue să elaboreze propuneri care vizează sprijinirea agriculturii în țările cele mai sărace;

| 67. | ia act de faptul că criza alimentară globală reprezintă una dintre amenințările grave la adresa păcii și securității globale; în acest sens, salută eforturile recente ale Comisiei de a găsi căi de abordare a problemelor legate de securitatea alimentară globală; invită statele membre să sprijine astfel de inițiative la nivel național și local; |
| --- | --- |

67.

ia act de faptul că criza alimentară globală reprezintă una dintre amenințările grave la adresa păcii și securității globale; în acest sens, salută eforturile recente ale Comisiei de a găsi căi de abordare a problemelor legate de securitatea alimentară globală; invită statele membre să sprijine astfel de inițiative la nivel național și local;

Cercetare și dezvoltare

| 68. | reafirmă angajamentul său de a investi în tehnologie și inovație în sectorul agricol și al producției agricole; |
| --- | --- |

68.

reafirmă angajamentul său de a investi în tehnologie și inovație în sectorul agricol și al producției agricole;

| 69. | subliniază importanța cercetărilor finanțate din fonduri publice în beneficiul siguranței alimentare, nu numai în cel al intereselor sectorului și care să promoveze investițiile în cercetare atât în domeniul noilor tehnologii specifice, cât și, de asemenea, în cel al sistemelor de producție agricolă mondiale, ceea ce ar conduce la siguranța alimentară pe termen lung; subliniază, prin urmare, rolul de pionierat pe care l-ar putea juca, în acest sens, de exemplu, o platformă tehnologică comunitară de susținere a cercetării în domeniul agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța cercetărilor finanțate din fonduri publice în beneficiul siguranței alimentare, nu numai în cel al intereselor sectorului și care să promoveze investițiile în cercetare atât în domeniul noilor tehnologii specifice, cât și, de asemenea, în cel al sistemelor de producție agricolă mondiale, ceea ce ar conduce la siguranța alimentară pe termen lung; subliniază, prin urmare, rolul de pionierat pe care l-ar putea juca, în acest sens, de exemplu, o platformă tehnologică comunitară de susținere a cercetării în domeniul agriculturii ecologice;

| 70. | subliniază importanța cercetării, dar și a transferului de cunoștințe dobândite prin cercetare către agricultori printr-un serviciu eficient de popularizare, în special în țările în curs de dezvoltare; solicită intensificarea cercetării și a acumulării de cunoștințe în domeniul agricol; |
| --- | --- |

70.

subliniază importanța cercetării, dar și a transferului de cunoștințe dobândite prin cercetare către agricultori printr-un serviciu eficient de popularizare, în special în țările în curs de dezvoltare; solicită intensificarea cercetării și a acumulării de cunoștințe în domeniul agricol;

| 71. | este îngrijorat de faptul că accentul pus de Uniunea Europeană pe eco-condiționalitate poate prejudicia cercetarea și asistența în domeniul producției agricole; accentuează faptul că ambele sunt necesare; |
| --- | --- |

71.

este îngrijorat de faptul că accentul pus de Uniunea Europeană pe eco-condiționalitate poate prejudicia cercetarea și asistența în domeniul producției agricole; accentuează faptul că ambele sunt necesare;

| 72. | solicită un program rapid de cercetare și dezvoltare pentru o agricultură durabilă, adaptată în funcție de locul de desfășurare și economică din punct de vedere al consumului de energie; încurajează statele membre să sprijine cercetarea ce vizează creșterea productivității în cazul aplicării rezultatelor la agricultură; este conștient de temerile consumatorilor din UE; |
| --- | --- |

72.

solicită un program rapid de cercetare și dezvoltare pentru o agricultură durabilă, adaptată în funcție de locul de desfășurare și economică din punct de vedere al consumului de energie; încurajează statele membre să sprijine cercetarea ce vizează creșterea productivității în cazul aplicării rezultatelor la agricultură; este conștient de temerile consumatorilor din UE;

Agricultură mondială durabilă

| 73. | este preocupat de modificările condițiilor meteorologice cauzate de schimbările climatice care, conform previziunilor, vor determina secete și inundații frecvente cu impact negativ asupra recoltelor și a previzibilității producției agricole mondiale; |
| --- | --- |

73.

este preocupat de modificările condițiilor meteorologice cauzate de schimbările climatice care, conform previziunilor, vor determina secete și inundații frecvente cu impact negativ asupra recoltelor și a previzibilității producției agricole mondiale;

| 74. | este îngrijorat de faptul că implementarea în Uniunea Europeană a propunerilor de reducere suplimentară a emisiilor de gaze cu efect de seră poate afecta negativ producția alimentară europeană și, în special, sectorul zootehnic; |
| --- | --- |

74.

este îngrijorat de faptul că implementarea în Uniunea Europeană a propunerilor de reducere suplimentară a emisiilor de gaze cu efect de seră poate afecta negativ producția alimentară europeană și, în special, sectorul zootehnic;

| 75. | recunoaște că în sectorul agricol, care generează o cotă semnificativă din emisiile totale de CO2, este necesară îmbunătățirea eficienței energetice; |
| --- | --- |

75.

recunoaște că în sectorul agricol, care generează o cotă semnificativă din emisiile totale de CO2, este necesară îmbunătățirea eficienței energetice;

| 76. | consideră că creșterea producției de biocombustibili și de bioenergie ar putea avea un impact pozitiv asupra sectorului agro-alimentar, care este momentan afectat de prețurile ridicate ale mijloacelor de producție, precum îngrășămintele, pesticidele și motorina, precum și de costurile de procesare și transport; |
| --- | --- |

76.

consideră că creșterea producției de biocombustibili și de bioenergie ar putea avea un impact pozitiv asupra sectorului agro-alimentar, care este momentan afectat de prețurile ridicate ale mijloacelor de producție, precum îngrășămintele, pesticidele și motorina, precum și de costurile de procesare și transport;

| 77. | recunoaște faptul că sectorul agricol asigură traiul pentru cea mai mare parte a populației din numeroase țări în curs de dezvoltare și, prin urmare, încurajează aceste țări să dezvolte mecanisme de politici agricole transparente și stabile, care să asigure planificarea pe termen lung și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

77.

recunoaște faptul că sectorul agricol asigură traiul pentru cea mai mare parte a populației din numeroase țări în curs de dezvoltare și, prin urmare, încurajează aceste țări să dezvolte mecanisme de politici agricole transparente și stabile, care să asigure planificarea pe termen lung și dezvoltarea durabilă;

| 78. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape efectele producției ridicate de bioenergie în Uniunea Europeană și în țările terțe în ceea ce privește modificările legate de utilizarea terenurilor, de prețurile produselor alimentare și de accesul la alimente; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape efectele producției ridicate de bioenergie în Uniunea Europeană și în țările terțe în ceea ce privește modificările legate de utilizarea terenurilor, de prețurile produselor alimentare și de accesul la alimente;

| 79. | reamintește că stimulentele pentru cultivarea durabilă a culturilor energetice nu ar trebui să pericliteze producția de alimente; |
| --- | --- |

79.

reamintește că stimulentele pentru cultivarea durabilă a culturilor energetice nu ar trebui să pericliteze producția de alimente;

| 80. | invită Comisia și statele membre să promoveze cercetarea și dezvoltarea, pentru a preveni schimbările climatice și a permite adaptarea la acestea, inclusiv, printre altele, cercetarea în privința următoarei generații de biocombustibili, în special utilizarea culturilor energetice cu randament ridicat, a îngrășămintelor ecologice cât mai eficiente, a unor noi tehnologii agricole care nu afectează în mod negativ utilizarea terenurilor, a dezvoltării unor noi tipuri de plante, rezistente la schimbările climatice și la bolile asociate cu acestea, precum și cercetarea în privința utilizării deșeurilor în agricultură; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia și statele membre să promoveze cercetarea și dezvoltarea, pentru a preveni schimbările climatice și a permite adaptarea la acestea, inclusiv, printre altele, cercetarea în privința următoarei generații de biocombustibili, în special utilizarea culturilor energetice cu randament ridicat, a îngrășămintelor ecologice cât mai eficiente, a unor noi tehnologii agricole care nu afectează în mod negativ utilizarea terenurilor, a dezvoltării unor noi tipuri de plante, rezistente la schimbările climatice și la bolile asociate cu acestea, precum și cercetarea în privința utilizării deșeurilor în agricultură;

| 81. | consideră că în continuare sunt necesare cercetări în domeniul agricol, pentru a spori productivitatea agricolă și invită statele membre să exploateze pe deplin oportunitățile oferite în ceea ce privește acest aspect de cel de-al Șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare și activități demonstrative și să adopte măsuri de îmbunătățire a producției agricole în mod durabil și eficient din punct de vedere energetic. |
| --- | --- |

81.

consideră că în continuare sunt necesare cercetări în domeniul agricol, pentru a spori productivitatea agricolă și invită statele membre să exploateze pe deplin oportunitățile oferite în ceea ce privește acest aspect de cel de-al Șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare și activități demonstrative și să adopte măsuri de îmbunătățire a producției agricole în mod durabil și eficient din punct de vedere energetic.

*

- *

| 82. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

82.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 621.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0229.

(3)  JO C 297 E, 20.11.2008, p. 201.

(4)  Studiul Agri Aware TNS/Mrbi efectuat în Irlanda în august 2008.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/23

---

Perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la Lisabona

P6_TA(2009)0007

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la perspectivele de dezvoltare a dialogului civil în cadrul Tratatului de la Lisabona (2008/2067(INI))

(2010/C 46 E/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunităților Europene, semnat la Lisabona la 13 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunităților Europene, semnat la Lisabona la 13 decembrie 2007,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind Tratatul de la Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind Tratatul de la Lisabona (1),

| — | având în vedere diversele rezoluții ale Parlamentului European adoptate pe parcursul actualei legislaturi, în care se tratează aspecte legate de societatea civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele rezoluții ale Parlamentului European adoptate pe parcursul actualei legislaturi, în care se tratează aspecte legate de societatea civilă,

| — | având în vedere seminarul organizat de Comisia pentru afaceri constituționale la 3 iunie 2008, la care au participat reprezentanți ai organizațiilor societății civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere seminarul organizat de Comisia pentru afaceri constituționale la 3 iunie 2008, la care au participat reprezentanți ai organizațiilor societății civile,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0475/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0475/2008),

| A. | întrucât o Uniune Europeană democrată și apropiată de cetățeni presupune o cooperare strânsă a instituțiilor UE și a statelor membre cu societatea civilă la nivel european, național, regional și local; |
| --- | --- |

A.

întrucât o Uniune Europeană democrată și apropiată de cetățeni presupune o cooperare strânsă a instituțiilor UE și a statelor membre cu societatea civilă la nivel european, național, regional și local;

| B. | întrucât deschiderea instituțiilor UE, naționale, regionale și locale spre un dialog și o colaborare cu cetățenii și cu organizațiile societății civile reprezintă condiția de bază pentru implicarea acestora în procesul de legiferare și guvernare la toate nivelurile; |
| --- | --- |

B.

întrucât deschiderea instituțiilor UE, naționale, regionale și locale spre un dialog și o colaborare cu cetățenii și cu organizațiile societății civile reprezintă condiția de bază pentru implicarea acestora în procesul de legiferare și guvernare la toate nivelurile;

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează drepturile cetățenilor UE în raport cu Uniunea, facilitând participarea acestora și a organizațiilor reprezentative ale societății civile la dezbateri privind o „Europă a cetățenilor”; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează drepturile cetățenilor UE în raport cu Uniunea, facilitând participarea acestora și a organizațiilor reprezentative ale societății civile la dezbateri privind o „Europă a cetățenilor”;

| D. | întrucât dispozițiile în vigoare, incluse și în Tratatul de la Lisabona, creează cadrul juridic necesar pentru dialogul civil la nivel european; întrucât, cu toate acestea, punerea în aplicare a acestor dispoziții nu este întotdeauna satisfăcătoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât dispozițiile în vigoare, incluse și în Tratatul de la Lisabona, creează cadrul juridic necesar pentru dialogul civil la nivel european; întrucât, cu toate acestea, punerea în aplicare a acestor dispoziții nu este întotdeauna satisfăcătoare;

| E. | întrucât societatea civilă în cadrul celor 27 de state membre se află în diferite stadii de dezvoltare, beneficiind într-o măsură diferită de oportunitățile de implicare în democrația participativă, în procesul de reglementare și în dialogul cu autoritățile naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

E.

întrucât societatea civilă în cadrul celor 27 de state membre se află în diferite stadii de dezvoltare, beneficiind într-o măsură diferită de oportunitățile de implicare în democrația participativă, în procesul de reglementare și în dialogul cu autoritățile naționale, regionale și locale;

| F. | întrucât termenul „societate civilă” face referire la un număr mare de organizații neguvernamentale și nonprofit instituite de cetățeni, prin propria decizie, care sunt prezente în viața publică și exprimă interesele, ideile și ideologiile membrilor lor sau ale altora, pe baza unor considerente de ordin etic, cultural, politic, științific, religios sau filantropic; |
| --- | --- |

F.

întrucât termenul „societate civilă” face referire la un număr mare de organizații neguvernamentale și nonprofit instituite de cetățeni, prin propria decizie, care sunt prezente în viața publică și exprimă interesele, ideile și ideologiile membrilor lor sau ale altora, pe baza unor considerente de ordin etic, cultural, politic, științific, religios sau filantropic;

| G. | întrucât chestiunea determinării caracterului reprezentativ al organizațiilor societății civile face obiectul unor controverse, iar activitățile și eficiența unor organizații în privința promovării punctului lor de vedere nu reflectă întotdeauna gradul lor de reprezentativitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât chestiunea determinării caracterului reprezentativ al organizațiilor societății civile face obiectul unor controverse, iar activitățile și eficiența unor organizații în privința promovării punctului lor de vedere nu reflectă întotdeauna gradul lor de reprezentativitate;

| H. | întrucât diversele instituții ale UE au adoptat abordări diferite în ceea ce privește dialogul civil, |
| --- | --- |

H.

întrucât diversele instituții ale UE au adoptat abordări diferite în ceea ce privește dialogul civil,

| 1. | apreciază contribuția Uniunii Europene la dezvoltarea dialogului civil atât la nivel european, cât și la nivel național, regional și local în statele membre; |
| --- | --- |

1.

apreciază contribuția Uniunii Europene la dezvoltarea dialogului civil atât la nivel european, cât și la nivel național, regional și local în statele membre;

| 2. | subliniază că, în Europa, societatea civilă joacă un rol important în procesul de integrare europeană, întrucât transmite instituțiilor europene pozițiile și solicitările cetățenilor UE; evidențiază importanța expertizei pe care societatea civilă o pune la dispoziția instituțiilor și subliniază importanța furnizării de informații și a sensibilizării în ceea ce privește dialogul civil, în special în ceea ce privește promovarea și diseminarea măsurilor și obiectivelor Uniunii Europene, în crearea unei rețele de colaborare în Europa și consolidarea identității și identificării europene în cadrul societății civile; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, în Europa, societatea civilă joacă un rol important în procesul de integrare europeană, întrucât transmite instituțiilor europene pozițiile și solicitările cetățenilor UE; evidențiază importanța expertizei pe care societatea civilă o pune la dispoziția instituțiilor și subliniază importanța furnizării de informații și a sensibilizării în ceea ce privește dialogul civil, în special în ceea ce privește promovarea și diseminarea măsurilor și obiectivelor Uniunii Europene, în crearea unei rețele de colaborare în Europa și consolidarea identității și identificării europene în cadrul societății civile;

| 3. | subliniază că pentru realizarea scopurilor și obiectivelor politice ale Uniunii Europene sunt necesare o dezbatere publică mai amplă, un dialog civil mai eficient și o acutizare a conștiinței politice; |
| --- | --- |

3.

subliniază că pentru realizarea scopurilor și obiectivelor politice ale Uniunii Europene sunt necesare o dezbatere publică mai amplă, un dialog civil mai eficient și o acutizare a conștiinței politice;

| 4. | subliniază angajamentului său în cadrul dialogului civil și atrage atenția asupra asupra semnificației acordate acestui dialog în Tratatul de la Lisabona, care îi conferă statutul de principiu de importanță majoră în cadrul activităților Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

subliniază angajamentului său în cadrul dialogului civil și atrage atenția asupra asupra semnificației acordate acestui dialog în Tratatul de la Lisabona, care îi conferă statutul de principiu de importanță majoră în cadrul activităților Uniunii Europene;

| 5. | salută consolidarea, prin Tratatul de la Lisabona, a democrației reprezentative și participative, prin așa-numita inițiativă a cetățenilor prevăzută în Tratatul de la Lisabona, conform căreia un milion de cetățeni din mai multe state membre pot invita Comisia să prezinte o propunere legislativă; |
| --- | --- |

5.

salută consolidarea, prin Tratatul de la Lisabona, a democrației reprezentative și participative, prin așa-numita inițiativă a cetățenilor prevăzută în Tratatul de la Lisabona, conform căreia un milion de cetățeni din mai multe state membre pot invita Comisia să prezinte o propunere legislativă;

| 6. | solicită instituțiilor UE și autorităților naționale, regionale și locale din statele membre să aplice cât mai eficient posibil cadrul juridic în vigoare și catalogul de bune practici în vederea dezvoltării dialogului cu cetățenii și cu organizațiile societății civile; consideră în special că birourile de informare ale Parlamentului European din fiecare stat membru ar trebui să participe în mod activ la promovarea, organizarea și gestionarea forumurilor care au loc cel puțin o dată pe an între parlament și reprezentanții societății civile și subliniază importanța participării periodice a membrilor săi la aceste forumuri, atât din statul membru implicat cât și din alte state membre; |
| --- | --- |

6.

solicită instituțiilor UE și autorităților naționale, regionale și locale din statele membre să aplice cât mai eficient posibil cadrul juridic în vigoare și catalogul de bune practici în vederea dezvoltării dialogului cu cetățenii și cu organizațiile societății civile; consideră în special că birourile de informare ale Parlamentului European din fiecare stat membru ar trebui să participe în mod activ la promovarea, organizarea și gestionarea forumurilor care au loc cel puțin o dată pe an între parlament și reprezentanții societății civile și subliniază importanța participării periodice a membrilor săi la aceste forumuri, atât din statul membru implicat cât și din alte state membre;

| 7. | solicită instituțiilor UE să includă în dialogul civil toți reprezentanții interesați ai societății civile; consideră că este esențial, în acest context, să se acorde atenția cuvenită mai ales glasului cetățenilor tineri ai UE, ei fiind cei care modelează Uniunea Europeană de mâine și care sunt răspunzători de aceasta; |
| --- | --- |

7.

solicită instituțiilor UE să includă în dialogul civil toți reprezentanții interesați ai societății civile; consideră că este esențial, în acest context, să se acorde atenția cuvenită mai ales glasului cetățenilor tineri ai UE, ei fiind cei care modelează Uniunea Europeană de mâine și care sunt răspunzători de aceasta;

| 8. | solicită instituțiilor UE să asigure că toți cetățenii UE – bărbați și femei, tineri și bătrâni, din zone urbane sau rurale – pot participa în aceeași măsură la dialogul civil, în mod activ, în condiții de egalitate și fără a fi supuși discriminării și mai ales că membrii minorităților lingvistice își pot utiliza limba maternă în aceste forumuri; subliniază, în acest context, că UE ar trebui să contribuie la înfăptuirea principiului egalității de gen și să constituie un exemplu în promovarea acestuia, atât în cadrul statelor membre, cât și în afara UE; |
| --- | --- |

8.

solicită instituțiilor UE să asigure că toți cetățenii UE – bărbați și femei, tineri și bătrâni, din zone urbane sau rurale – pot participa în aceeași măsură la dialogul civil, în mod activ, în condiții de egalitate și fără a fi supuși discriminării și mai ales că membrii minorităților lingvistice își pot utiliza limba maternă în aceste forumuri; subliniază, în acest context, că UE ar trebui să contribuie la înfăptuirea principiului egalității de gen și să constituie un exemplu în promovarea acestuia, atât în cadrul statelor membre, cât și în afara UE;

| 9. | solicită instituțiilor UE să stabilească printr-un acord interinstituțional linii directoare cu caracter obligatoriu privind numirea reprezentanților societății civile, metode pentru organizarea consultărilor și a finanțării acestora, ținând cont de principiile generale și standardele minime aplicabile consultărilor angajate cu părțile interesate (2); subliniază că, în acest scop, toate instituțiile UE ar trebui să păstreze registre actualizate ale tuturor organizațiilor neguvernamentale în care să se specifice dacă acestea își desfășoară activitatea în statele membre și/sau dacă domeniul lor de activitate se adresează în special instituțiilor UE; |
| --- | --- |

9.

solicită instituțiilor UE să stabilească printr-un acord interinstituțional linii directoare cu caracter obligatoriu privind numirea reprezentanților societății civile, metode pentru organizarea consultărilor și a finanțării acestora, ținând cont de principiile generale și standardele minime aplicabile consultărilor angajate cu părțile interesate (2); subliniază că, în acest scop, toate instituțiile UE ar trebui să păstreze registre actualizate ale tuturor organizațiilor neguvernamentale în care să se specifice dacă acestea își desfășoară activitatea în statele membre și/sau dacă domeniul lor de activitate se adresează în special instituțiilor UE;

| 10. | solicită instituțiilor Uniunii Europene să introducă dialogul civil, ca sarcină orizontală, la nivelul tuturor direcțiilor generale din cadrul Comisiei, tuturor grupurilor de lucru din cadrul Consiliului și tuturor comisiilor din cadrul Parlamentului European, ținând cont de principiul transparenței și să acorde atenție respectării unui raport echilibrat între sectorul public și cel privat; |
| --- | --- |

10.

solicită instituțiilor Uniunii Europene să introducă dialogul civil, ca sarcină orizontală, la nivelul tuturor direcțiilor generale din cadrul Comisiei, tuturor grupurilor de lucru din cadrul Consiliului și tuturor comisiilor din cadrul Parlamentului European, ținând cont de principiul transparenței și să acorde atenție respectării unui raport echilibrat între sectorul public și cel privat;

| 11. | în vederea garantării unei mai bune comunicări, coordonări și a unui flux mai eficient al comunicării în ceea ce privește măsurile de consultare cu societatea, solicită instituțiilor Uniunii Europene să urmărească o colaborare mai strânsă pentru dezvoltarea dialogului civil în Europa și să promoveze activ punctul de vedere european în rândul cetățenilor UE; observă că, în această ordine de idei, reuniunile periodice ale societății civile și Comisarilor, în cadrul forumurilor din statele membre, ar fi binevenite ca o modalitate de diminuare a clivajului perceput între UE și cetățenii Europei; |
| --- | --- |

11.

în vederea garantării unei mai bune comunicări, coordonări și a unui flux mai eficient al comunicării în ceea ce privește măsurile de consultare cu societatea, solicită instituțiilor Uniunii Europene să urmărească o colaborare mai strânsă pentru dezvoltarea dialogului civil în Europa și să promoveze activ punctul de vedere european în rândul cetățenilor UE; observă că, în această ordine de idei, reuniunile periodice ale societății civile și Comisarilor, în cadrul forumurilor din statele membre, ar fi binevenite ca o modalitate de diminuare a clivajului perceput între UE și cetățenii Europei;

| 12. | invită Consiliul să faciliteze și să simplifice accesul la lucrările sale, aceasta reprezentând o condiție de bază pentru inițierea unui veritabil dialog cu societatea civilă; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul să faciliteze și să simplifice accesul la lucrările sale, aceasta reprezentând o condiție de bază pentru inițierea unui veritabil dialog cu societatea civilă;

| 13. | subliniază semnificația dezvoltării unei politici de comunicare europene, pentru a putea oferi noi mijloace și căi de comunicare cu cetățenii UE (prin utilizarea internetului, a tehnologiilor electronice și a tehnologiei audiovizuale moderne); |
| --- | --- |

13.

subliniază semnificația dezvoltării unei politici de comunicare europene, pentru a putea oferi noi mijloace și căi de comunicare cu cetățenii UE (prin utilizarea internetului, a tehnologiilor electronice și a tehnologiei audiovizuale moderne);

| 14. | se pronunță în favoarea continuării inițiativelor existente și deja consacrate ale UE care urmăresc o implicare sporită a societății civile în procesul integrării europene, cum ar fi Europe by Satellite, Agora cetățenilor, forumuri tematice pentru cetățeni (de exemplu Your Europe), discuții pe internet etc.; |
| --- | --- |

14.

se pronunță în favoarea continuării inițiativelor existente și deja consacrate ale UE care urmăresc o implicare sporită a societății civile în procesul integrării europene, cum ar fi Europe by Satellite, Agora cetățenilor, forumuri tematice pentru cetățeni (de exemplu Your Europe), discuții pe internet etc.;

| 15. | atrage atenția în special asupra semnificației pe care o au sondajele de opinie efectuate în Europa de profesioniști pentru identificarea și o mai bună înțelegere a nevoilor și așteptărilor cetățenilor UE în ceea ce privește funcționarea Uniunii; îndeamnă atât instituțiile UE, cât și societatea civilă să țină cont de aceste așteptări în interacțiunile și dezbaterile lor; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția în special asupra semnificației pe care o au sondajele de opinie efectuate în Europa de profesioniști pentru identificarea și o mai bună înțelegere a nevoilor și așteptărilor cetățenilor UE în ceea ce privește funcționarea Uniunii; îndeamnă atât instituțiile UE, cât și societatea civilă să țină cont de aceste așteptări în interacțiunile și dezbaterile lor;

| 16. | solicită autorităților naționale, regionale și locale din statele membre să promoveze dialogul civil, în special în țările și regiunile, precum și în domeniile în care acesta nu a fost dezvoltat sau aplicat în totalitate; îndeamnă în continuare aceste organisme să promoveze în mod activ dezvoltarea interactivității regionale a societății civile în rândul statelor membre și inițiativele transfrontaliere; consideră că crearea unor grupări de state membre ar trebui, de asemenea, explorată ca mijloc de promovare a schimbului de idei și experiențe în cadrul UE; |
| --- | --- |

16.

solicită autorităților naționale, regionale și locale din statele membre să promoveze dialogul civil, în special în țările și regiunile, precum și în domeniile în care acesta nu a fost dezvoltat sau aplicat în totalitate; îndeamnă în continuare aceste organisme să promoveze în mod activ dezvoltarea interactivității regionale a societății civile în rândul statelor membre și inițiativele transfrontaliere; consideră că crearea unor grupări de state membre ar trebui, de asemenea, explorată ca mijloc de promovare a schimbului de idei și experiențe în cadrul UE;

| 17. | apelează la reprezentanții societății europene să se implice activ în dialogul civil și în modelarea programelor și politicilor europene, făcând, astfel, posibilă influențarea proceselor decizionale; |
| --- | --- |

17.

apelează la reprezentanții societății europene să se implice activ în dialogul civil și în modelarea programelor și politicilor europene, făcând, astfel, posibilă influențarea proceselor decizionale;

| 18. | încurajează cetățenii UE să se implice mai mult în dezbaterile și discuțiile organizate la nivel european și să participe la următoarele alegeri pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

18.

încurajează cetățenii UE să se implice mai mult în dezbaterile și discuțiile organizate la nivel european și să participe la următoarele alegeri pentru Parlamentul European;

| 19. | atrage atenția asupra faptului că pentru dialogul cu cetățenii la toate nivelurile, cel european, național, regional, respectiv local, sunt necesare mijloace financiare corespunzătoare și solicită autorităților care participă la acest dialog și sunt competente în această privință să asigure o finanțare suficientă pentru acesta; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra faptului că pentru dialogul cu cetățenii la toate nivelurile, cel european, național, regional, respectiv local, sunt necesare mijloace financiare corespunzătoare și solicită autorităților care participă la acest dialog și sunt competente în această privință să asigure o finanțare suficientă pentru acesta;

| 20. | subliniază că, pe lângă dialogul cu societatea civilă, este nevoie și de un dialog deschis, transparent și constant al Uniunii cu bisericile și comunitățile religioase, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, pe lângă dialogul cu societatea civilă, este nevoie și de un dialog deschis, transparent și constant al Uniunii cu bisericile și comunitățile religioase, așa cum prevede Tratatul de la Lisabona;

| 21. | recomandă instituțiilor UE să pună în comun la dispoziție informații despre caracterul reprezentativ și domeniile de activitate ale organizațiilor societății civile în Europa, ca de exemplu o bază de date publică, ușor accesibilă utilizatorilor; |
| --- | --- |

21.

recomandă instituțiilor UE să pună în comun la dispoziție informații despre caracterul reprezentativ și domeniile de activitate ale organizațiilor societății civile în Europa, ca de exemplu o bază de date publică, ușor accesibilă utilizatorilor;

| 22. | solicită Comisiei să înainteze o nouă propunere cu privire la asociațiile europene, pentru ca organizațiile societății civile europene să poată recurge la un temei juridic comun; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să înainteze o nouă propunere cu privire la asociațiile europene, pentru ca organizațiile societății civile europene să poată recurge la un temei juridic comun;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0055.

(2)  A se vedea Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2002 intitulată „Spre o cultură consolidată a consultării și a dialogului – Principii generale și standarde minime aplicabile consultărilor angajate de către Comisie cu părțile interesate” (COM(2002)0704).

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/26

---

Transpunerea, punerea în aplicare și executarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și a Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă

P6_TA(2009)0008

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (2008/2114(INI))

(2010/C 46 E/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special dispozițiile acestuia prin care se instituie piața internă și se garantează libertatea întreprinderilor de a presta servicii în alte state membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special dispozițiile acestuia prin care se instituie piața internă și se garantează libertatea întreprinderilor de a presta servicii în alte state membre,

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1) („Directiva PCN”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1) („Directiva PCN”),

| — | având în vedere Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (2) („Directiva PIC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (2) („Directiva PIC”),

| — | având în vedere Directiva 97/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 1997 de modificare a Directivei 84/450/CEE privind publicitatea înșelătoare cu scopul de a include publicitatea comparativă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 97/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 1997 de modificare a Directivei 84/450/CEE privind publicitatea înșelătoare cu scopul de a include publicitatea comparativă (3),

| — | având în vedere Directiva 84/450/CEE a Consiliului din 10 septembrie 1984 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative din statele membre cu privire la publicitatea înșelătoare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 84/450/CEE a Consiliului din 10 septembrie 1984 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative din statele membre cu privire la publicitatea înșelătoare (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (5),

| — | având în vedere Directiva 98/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor (6) și raportul Comisiei din 18 noiembrie 2008 referitor la aplicarea acesteia (COM(2008)0756), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/27/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor (6) și raportul Comisiei din 18 noiembrie 2008 referitor la aplicarea acesteia (COM(2008)0756),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 noiembrie 2008 privind recursul colectiv pentru consumatori (COM(2008)0794), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 noiembrie 2008 privind recursul colectiv pentru consumatori (COM(2008)0794),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 martie 2007 privind strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 (COM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 martie 2007 privind strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 (COM(2007)0099),

| — | având în vedere cele peste 400 de petiții primite de Comisia pentru petiții, provenind din 24 de state membre și 19 țări terțe, cu privire la publicitatea înșelătoare practicată de societățile editoare de anuare profesionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele peste 400 de petiții primite de Comisia pentru petiții, provenind din 24 de state membre și 19 țări terțe, cu privire la publicitatea înșelătoare practicată de societățile editoare de anuare profesionale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 privind societățile producătoare de anuare înșelătoare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 privind societățile producătoare de anuare înșelătoare (7),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare (8),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0514/2008),

| A. | întrucât strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 prezentată de Comisie are drept scop „o mai bună monitorizare a piețelor de consum și a politicilor naționale de protecție a consumatorilor” și în special transpunerea „în termenul cuvenit și în mod uniform a directivei privind practicile comerciale neloiale”; |
| --- | --- |

A.

întrucât strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 prezentată de Comisie are drept scop „o mai bună monitorizare a piețelor de consum și a politicilor naționale de protecție a consumatorilor” și în special transpunerea „în termenul cuvenit și în mod uniform a directivei privind practicile comerciale neloiale”;

| B. | întrucât Directiva PCN constituie o nouă abordare în domeniul legislației UE în materie de protecție a consumatorilor, prevăzând o armonizare maximă în vederea protejării consumatorilor împotriva practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât Directiva PCN constituie o nouă abordare în domeniul legislației UE în materie de protecție a consumatorilor, prevăzând o armonizare maximă în vederea protejării consumatorilor împotriva practicilor comerciale neloiale;

| C. | întrucât Directiva PIC codifică Directiva 84/450/CEE, în special modificările acesteia introduse prin Directiva 97/55/CE, și îi limitează sfera de aplicare la tranzacțiile dintre întreprinderi (B2B); |
| --- | --- |

C.

întrucât Directiva PIC codifică Directiva 84/450/CEE, în special modificările acesteia introduse prin Directiva 97/55/CE, și îi limitează sfera de aplicare la tranzacțiile dintre întreprinderi (B2B);

| D. | întrucât aria de aplicare a Directivei PCN se limitează la tranzacțiile dintre întreprinderi și consumatori și nu acoperă toate practicile comerciale, ci numai cele care pot fi considerate neloiale; întrucât acea directivă se limitează la practicile comerciale care pot dăuna intereselor comerciale ale consumatorilor, în cadrul acesteia nefiind solicitate modificări ale legislației naționale care protejează întreprinderile împotriva practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

D.

întrucât aria de aplicare a Directivei PCN se limitează la tranzacțiile dintre întreprinderi și consumatori și nu acoperă toate practicile comerciale, ci numai cele care pot fi considerate neloiale; întrucât acea directivă se limitează la practicile comerciale care pot dăuna intereselor comerciale ale consumatorilor, în cadrul acesteia nefiind solicitate modificări ale legislației naționale care protejează întreprinderile împotriva practicilor comerciale neloiale;

| E. | întrucât trei state membre, și anume Germania, Spania și Luxemburg, nu au notificat Comisiei măsurile adoptate pentru a transpune Directiva PCN; întrucât Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) i-au fost înaintate trei cereri pentru pronunțarea unei hotărâri preliminare cu privire la compatibilitatea măsurilor naționale cu Directiva PCN; întrucât Comisia consideră că nu s-a făcut o transpunere adecvată în unele state membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât trei state membre, și anume Germania, Spania și Luxemburg, nu au notificat Comisiei măsurile adoptate pentru a transpune Directiva PCN; întrucât Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) i-au fost înaintate trei cereri pentru pronunțarea unei hotărâri preliminare cu privire la compatibilitatea măsurilor naționale cu Directiva PCN; întrucât Comisia consideră că nu s-a făcut o transpunere adecvată în unele state membre;

| F. | întrucât Directivele PCN și PIC lasă statelor membre o marjă considerabilă de decizie cu privire la măsurile corective și sancțiunile pentru încălcarea dispozițiilor acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât Directivele PCN și PIC lasă statelor membre o marjă considerabilă de decizie cu privire la măsurile corective și sancțiunile pentru încălcarea dispozițiilor acestora;

| G. | întrucât se constată o lipsă a căilor de atac eficace pentru cazurile de încălcare a Directivei PIC, precum și lipsa asigurării respectării acestei directive, așa cum o demonstrează, printre altele, și societățile editoare de anuare ce practică o publicitate înșelătoare, |
| --- | --- |

G.

întrucât se constată o lipsă a căilor de atac eficace pentru cazurile de încălcare a Directivei PIC, precum și lipsa asigurării respectării acestei directive, așa cum o demonstrează, printre altele, și societățile editoare de anuare ce practică o publicitate înșelătoare,

Introducere

| 1. | subliniază importanța Directivelor PCN și PIC în ceea ce privește sporirea încrederii consumatorilor și a comercianților în realizarea de tranzacții transfrontaliere și asigurarea unei certitudini juridice sporite pentru întreprinderi referitoare la admisibilitatea a diferite practici comerciale și tipuri de publicitate pe piața internă; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța Directivelor PCN și PIC în ceea ce privește sporirea încrederii consumatorilor și a comercianților în realizarea de tranzacții transfrontaliere și asigurarea unei certitudini juridice sporite pentru întreprinderi referitoare la admisibilitatea a diferite practici comerciale și tipuri de publicitate pe piața internă;

| 2. | subliniază că Directiva PCN reprezintă un act istoric în domeniul legislației UE referitoare la protecția consumatorilor și că transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării sale sunt cruciale pentru evoluțiile viitoare ale legislației UE referitoare la protecția consumatorilor, pentru dezvoltarea deplină a potențialului pieței interne, precum și pentru dezvoltarea comerțului transfrontalier și a comerțului electronic; |
| --- | --- |

2.

subliniază că Directiva PCN reprezintă un act istoric în domeniul legislației UE referitoare la protecția consumatorilor și că transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării sale sunt cruciale pentru evoluțiile viitoare ale legislației UE referitoare la protecția consumatorilor, pentru dezvoltarea deplină a potențialului pieței interne, precum și pentru dezvoltarea comerțului transfrontalier și a comerțului electronic;

| 3. | își exprimă convingerea că transpunerea, aplicarea și asigurarea corespunzătoare a respectării Directivelor PCN și PIC sunt cruciale pentru realizarea obiectivelor acestor directive, având în vedere în special diferențele cu privire la sistemele de asigurare a respectării legii și tehnicile de punere în aplicare din statele membre, complexitatea anumitor concepte juridice conținute în directive, existența unor norme naționale multiple și variate de reglementare a practicilor comerciale neloiale și a publicității și sfera largă de aplicare a directivelor; |
| --- | --- |

3.

își exprimă convingerea că transpunerea, aplicarea și asigurarea corespunzătoare a respectării Directivelor PCN și PIC sunt cruciale pentru realizarea obiectivelor acestor directive, având în vedere în special diferențele cu privire la sistemele de asigurare a respectării legii și tehnicile de punere în aplicare din statele membre, complexitatea anumitor concepte juridice conținute în directive, existența unor norme naționale multiple și variate de reglementare a practicilor comerciale neloiale și a publicității și sfera largă de aplicare a directivelor;

| 4. | invită Comisia, cu privire la considerentul 8 din Directiva PCN, să examineze necesitatea protejării întreprinderilor mici și mijlocii împotriva practicilor comerciale agresive și, dacă este necesar, să inițieze adoptarea unor măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia, cu privire la considerentul 8 din Directiva PCN, să examineze necesitatea protejării întreprinderilor mici și mijlocii împotriva practicilor comerciale agresive și, dacă este necesar, să inițieze adoptarea unor măsuri în acest sens;

Codificare și transpunere

| 5. | salută eforturile Comisiei de a asista statele membre în transpunerea Directivelor PCN și PIC; |
| --- | --- |

5.

salută eforturile Comisiei de a asista statele membre în transpunerea Directivelor PCN și PIC;

| 6. | constată că articolul 3a alineatul (2) din Directiva 84/450/CEE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/55/CE, care se referă la „orice comparație care se referă la o ofertă specială”, a fost eliminat și nu apare nici în Directiva PCN, nici în Directiva PIC; regretă confuzia legată de consecințele acestei eliminări pentru tranzacțiile comerciale, manifestată în special prin abordările divergente ale statelor membre față de menținerea în legislația națională, după adoptarea Directivei PCN, a dispozițiilor existente de punere în aplicare a articolului 3a alineatul (2) din Directiva 84/450/CEE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/55/CE; invită statele membre să cerceteze aceste aspecte, cu ajutorul Comisiei, și să ia ulterior eventuale măsuri; |
| --- | --- |

6.

constată că articolul 3a alineatul (2) din Directiva 84/450/CEE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/55/CE, care se referă la „orice comparație care se referă la o ofertă specială”, a fost eliminat și nu apare nici în Directiva PCN, nici în Directiva PIC; regretă confuzia legată de consecințele acestei eliminări pentru tranzacțiile comerciale, manifestată în special prin abordările divergente ale statelor membre față de menținerea în legislația națională, după adoptarea Directivei PCN, a dispozițiilor existente de punere în aplicare a articolului 3a alineatul (2) din Directiva 84/450/CEE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/55/CE; invită statele membre să cerceteze aceste aspecte, cu ajutorul Comisiei, și să ia ulterior eventuale măsuri;

| 7. | consideră că Comisia ar trebui fie să prezinte o propunere de modificare a Directivei PIC în vederea includerii unei liste „negre” de practici care să fie în toate condițiile considerate înșelătoare, fie să extindă sfera de aplicare a Directivei PCN pentru a cuprinde și contractele B2B, cu referire specifică la punctul 21 din anexa I la aceasta; solicită Comisiei să prezinte până în decembrie 2009 un raport privind măsurile adoptate; |
| --- | --- |

7.

consideră că Comisia ar trebui fie să prezinte o propunere de modificare a Directivei PIC în vederea includerii unei liste „negre” de practici care să fie în toate condițiile considerate înșelătoare, fie să extindă sfera de aplicare a Directivei PCN pentru a cuprinde și contractele B2B, cu referire specifică la punctul 21 din anexa I la aceasta; solicită Comisiei să prezinte până în decembrie 2009 un raport privind măsurile adoptate;

| 8. | constată că mai multe state membre au separat „lista neagră” din anexa I la Directiva PCN în cursul transpunerii și aplicării directivei în sistemele lor juridice; consideră că împărțirea listei negre în diferite acte legislative naționale creează confuzie în rândul întreprinderilor și ar putea duce la denaturări în aplicarea Directivei PCN; solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre la adaptarea legislațiilor naționale, astfel încât „listele negre” să fie accesibile și utile consumatorilor în cea mai mare măsură posibilă; |
| --- | --- |

8.

constată că mai multe state membre au separat „lista neagră” din anexa I la Directiva PCN în cursul transpunerii și aplicării directivei în sistemele lor juridice; consideră că împărțirea listei negre în diferite acte legislative naționale creează confuzie în rândul întreprinderilor și ar putea duce la denaturări în aplicarea Directivei PCN; solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre la adaptarea legislațiilor naționale, astfel încât „listele negre” să fie accesibile și utile consumatorilor în cea mai mare măsură posibilă;

| 9. | îndeamnă statele membre să-și analizeze sistemele juridice pentru a evita eventuale suprapuneri între normele adoptate pentru transpunerea Directivelor PCN și PIC și dispozițiile naționale existente și pentru a asigura astfel o mai mare claritate pentru consumatori și întreprinderi cu privire la procesul de transpunere; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre să-și analizeze sistemele juridice pentru a evita eventuale suprapuneri între normele adoptate pentru transpunerea Directivelor PCN și PIC și dispozițiile naționale existente și pentru a asigura astfel o mai mare claritate pentru consumatori și întreprinderi cu privire la procesul de transpunere;

| 10. | invită statele membre să-și concentreze eforturile asupra transpunerii, aplicării și asigurării corespunzătoare a respectării Directivelor PCN și PIC și să asigure respectarea tuturor hotărârilor relevante ale instanțelor naționale și ale CJCE; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre să-și concentreze eforturile asupra transpunerii, aplicării și asigurării corespunzătoare a respectării Directivelor PCN și PIC și să asigure respectarea tuturor hotărârilor relevante ale instanțelor naționale și ale CJCE;

| 11. | consideră că, în ceea ce privește tranzacțiile transfrontaliere, consumatorii și întreprinderile întâmpină obstacole din cauza transpunerii incorecte sau întârziate a directivelor de către statele membre; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în ceea ce privește tranzacțiile transfrontaliere, consumatorii și întreprinderile întâmpină obstacole din cauza transpunerii incorecte sau întârziate a directivelor de către statele membre;

Aplicare și asigurarea respectării

| 12. | constată că unele state membre prevăd că numai anumite organisme de reglementare pot asigura respectarea normelor naționale adoptate în aplicarea Directivei PCN și nu prevăd o cale de atac directă pentru consumatori, care nu au dreptul să solicite despăgubiri pentru prejudiciile suferite ca urmare a unor practici comerciale neloiale; invită statele membre care nu au făcut acest lucru să examineze necesitatea acordării consumatorilor unei căi de atac directe pentru a garanta că aceștia beneficiază de o protecție suficientă împotriva practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

12.

constată că unele state membre prevăd că numai anumite organisme de reglementare pot asigura respectarea normelor naționale adoptate în aplicarea Directivei PCN și nu prevăd o cale de atac directă pentru consumatori, care nu au dreptul să solicite despăgubiri pentru prejudiciile suferite ca urmare a unor practici comerciale neloiale; invită statele membre care nu au făcut acest lucru să examineze necesitatea acordării consumatorilor unei căi de atac directe pentru a garanta că aceștia beneficiază de o protecție suficientă împotriva practicilor comerciale neloiale;

| 13. | salută rezultatele acțiunii UE de verificare a companiilor aeriene și ale acțiunii UE de verificare privind tonurile de apel întreprinse de Comisie ca un prim pas în direcția unei mai bune monitorizări a aplicării și asigurării respectării legislației privind piața internă; subliniază necesitatea efectuării unor controale extinse în această privință la intervale regulate; invită Comisia ca, în cooperare cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor, să colecteze date similare referitoare la aplicarea legislației privind piața internă în alte sectoare-cheie ale pieței interne; |
| --- | --- |

13.

salută rezultatele acțiunii UE de verificare a companiilor aeriene și ale acțiunii UE de verificare privind tonurile de apel întreprinse de Comisie ca un prim pas în direcția unei mai bune monitorizări a aplicării și asigurării respectării legislației privind piața internă; subliniază necesitatea efectuării unor controale extinse în această privință la intervale regulate; invită Comisia ca, în cooperare cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor, să colecteze date similare referitoare la aplicarea legislației privind piața internă în alte sectoare-cheie ale pieței interne;

| 14. | încurajează Comisia să elaboreze instrumente mai eficiente de monitorizare a aplicării, precum acțiunile de verificare, astfel încât asigurarea respectării legislației privind protecția consumatorilor să poată fi ameliorată; solicită Comisiei să examineze fezabilitatea integrării acțiunilor de verificare în mecanismele de monitorizare din cadrul tabloului de bord al piețelor de consum; |
| --- | --- |

14.

încurajează Comisia să elaboreze instrumente mai eficiente de monitorizare a aplicării, precum acțiunile de verificare, astfel încât asigurarea respectării legislației privind protecția consumatorilor să poată fi ameliorată; solicită Comisiei să examineze fezabilitatea integrării acțiunilor de verificare în mecanismele de monitorizare din cadrul tabloului de bord al piețelor de consum;

| 15. | invită statele membre să coopereze în totalitate cu Comisia cu privire la desfășurarea acțiunilor de verificare ale acesteia și la măsurile luate ulterior; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să coopereze în totalitate cu Comisia cu privire la desfășurarea acțiunilor de verificare ale acesteia și la măsurile luate ulterior;

| 16. | subliniază importanța furnizării în timp util a unor date și informații rezonabile și exacte în vederea monitorizării corespunzătoare a piețelor bunurilor de consum; subliniază rolul esențial al organizațiilor consumatorilor și ale întreprinderilor în furnizarea acestor date; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța furnizării în timp util a unor date și informații rezonabile și exacte în vederea monitorizării corespunzătoare a piețelor bunurilor de consum; subliniază rolul esențial al organizațiilor consumatorilor și ale întreprinderilor în furnizarea acestor date;

| 17. | subliniază importanța asigurării respectării legislației la nivel transfrontalier pentru funcționarea pieței interne; invită Comisia să dezvolte în continuare utilizarea Rețelei de cooperare pentru protecția consumatorilor, astfel încât asigurarea respectării legislației la nivel transfrontalier să poată fi ameliorată; subliniază necesitatea sensibilizării sporite a publicului cu privire la rețeaua centrelor europene pentru consumatori; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța asigurării respectării legislației la nivel transfrontalier pentru funcționarea pieței interne; invită Comisia să dezvolte în continuare utilizarea Rețelei de cooperare pentru protecția consumatorilor, astfel încât asigurarea respectării legislației la nivel transfrontalier să poată fi ameliorată; subliniază necesitatea sensibilizării sporite a publicului cu privire la rețeaua centrelor europene pentru consumatori;

| 18. | invită statele membre să aloce resurse umane și financiare adecvate pentru asigurarea respectării legislației la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să aloce resurse umane și financiare adecvate pentru asigurarea respectării legislației la nivel transfrontalier;

| 19. | invită statele membre și autoritățile judiciare naționale să consolideze cooperarea transfrontalieră în ceea ce privește serviciile care utilizează baze de date înșelătoare; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre și autoritățile judiciare naționale să consolideze cooperarea transfrontalieră în ceea ce privește serviciile care utilizează baze de date înșelătoare;

| 20. | salută inițiativa Comisiei de a crea o bază de date deschisă publicului care să cuprindă măsurile naționale adoptate pentru a transpune Directiva PCN, jurisprudența și alte materiale relevante; invită Comisia să includă în această bază de date rapoarte de monitorizare ale experților în care, pe baza unor cazuri documentate din baza de date, să se formuleze recomandări în scopul asigurării unei mai bune aplicări a legislației; solicită, de asemenea, Comisiei să utilizeze această bază de date pentru a crea un site internet de tipul „punct unic de informare”, unde atât întreprinderile, cât și consumatorii să poată găsi informații privind legislația în vigoare din statele membre; |
| --- | --- |

20.

salută inițiativa Comisiei de a crea o bază de date deschisă publicului care să cuprindă măsurile naționale adoptate pentru a transpune Directiva PCN, jurisprudența și alte materiale relevante; invită Comisia să includă în această bază de date rapoarte de monitorizare ale experților în care, pe baza unor cazuri documentate din baza de date, să se formuleze recomandări în scopul asigurării unei mai bune aplicări a legislației; solicită, de asemenea, Comisiei să utilizeze această bază de date pentru a crea un site internet de tipul „punct unic de informare”, unde atât întreprinderile, cât și consumatorii să poată găsi informații privind legislația în vigoare din statele membre;

| 21. | invită Comisia și statele membre să organizeze campanii de informare pentru a le face mai bine cunoscute consumatorilor drepturile de care se bucură, oferindu-le o protecție sporită împotriva practicilor comerciale neloiale și a publicității comparative înșelătoare; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și statele membre să organizeze campanii de informare pentru a le face mai bine cunoscute consumatorilor drepturile de care se bucură, oferindu-le o protecție sporită împotriva practicilor comerciale neloiale și a publicității comparative înșelătoare;

| 22. | subliniază că monitorizarea transpunerii, aplicării și asigurării respectării legislației este o activitate care necesită numeroase resurse; consideră, prin urmare, că ar trebui să se aloce Comisiei suficiente resurse umane pentru a controla mai eficient aplicarea legislației; |
| --- | --- |

22.

subliniază că monitorizarea transpunerii, aplicării și asigurării respectării legislației este o activitate care necesită numeroase resurse; consideră, prin urmare, că ar trebui să se aloce Comisiei suficiente resurse umane pentru a controla mai eficient aplicarea legislației;

| 23. | solicită statelor membre să ofere întreprinderilor suficiente orientări la nivel național; indică drept un exemplu de bună practică broșura „Reglementări privind protejarea consumatorilor împotriva practicilor comerciale neloiale: ghid pentru întreprinderi”, publicată de Ministerul britanic al comerțului, întreprinderilor și reformei reglementare în asociere cu Oficiul britanic pentru comerț echitabil; |
| --- | --- |

23.

solicită statelor membre să ofere întreprinderilor suficiente orientări la nivel național; indică drept un exemplu de bună practică broșura „Reglementări privind protejarea consumatorilor împotriva practicilor comerciale neloiale: ghid pentru întreprinderi”, publicată de Ministerul britanic al comerțului, întreprinderilor și reformei reglementare în asociere cu Oficiul britanic pentru comerț echitabil;

| 24. | insistă asupra necesității respectării de către Comisie a termenului de 12 iunie 2011 pentru prezentarea unui raport cuprinzător referitor la punerea în aplicare, în conformitate cu articolul 18 din Directiva privind practicile comerciale neloiale, care să se refere și la experiența dobândită prin punerea în aplicare a Directivei PIC; |
| --- | --- |

24.

insistă asupra necesității respectării de către Comisie a termenului de 12 iunie 2011 pentru prezentarea unui raport cuprinzător referitor la punerea în aplicare, în conformitate cu articolul 18 din Directiva privind practicile comerciale neloiale, care să se refere și la experiența dobândită prin punerea în aplicare a Directivei PIC;

*

- *

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

(3)  JO L 290, 23.10.1997, p. 18.

(4)  JO L 250, 19.9.1984, p. 17.

(5)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

(6)  JO L 166, 11.6.1998, p. 51.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0608.

(8)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/31

---

PCP și gestionarea pescuitului pe baza ecosistemelor

P6_TA(2009)0009

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și la abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului (2008/2178(INI))

(2010/C 46 E/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) (PCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) (PCP),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată: „Rolul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) în implementarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine” (COM(2008)0187), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată: „Rolul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) în implementarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine” (COM(2008)0187),

| — | având în vedere concluziile Consiliului pentru agricultură și pescuit din 29 și 30 septembrie 2008 privind comunicarea sus-menționată a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului pentru agricultură și pescuit din 29 și 30 septembrie 2008 privind comunicarea sus-menționată a Comisiei,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0485/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0485/2008),

| A. | întrucât, în orice zonă geografică, toate organismele vii (oamenii, plantele, animalele și micro-organismele), mediul lor fizic (cum ar fi solul, apa, aerul) și ciclurile naturale care le susțin sunt interconectate pe deplin; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în orice zonă geografică, toate organismele vii (oamenii, plantele, animalele și micro-organismele), mediul lor fizic (cum ar fi solul, apa, aerul) și ciclurile naturale care le susțin sunt interconectate pe deplin;

| B. | întrucât evoluțiile, interacțiunile și schimbările în cadrul acestor ecosisteme au efecte directe, adesea nedorite sau neprevăzute asupra altor elemente, atât din interiorul, cât și din afara sistemului și întrucât, în mod similar, evoluțiile din afara sistemului pot avea un impact imediat asupra sistemului; |
| --- | --- |

B.

întrucât evoluțiile, interacțiunile și schimbările în cadrul acestor ecosisteme au efecte directe, adesea nedorite sau neprevăzute asupra altor elemente, atât din interiorul, cât și din afara sistemului și întrucât, în mod similar, evoluțiile din afara sistemului pot avea un impact imediat asupra sistemului;

| C. | întrucât o abordare ecosistemică în domeniul pescuitului oferă în prezent cea mai bună bază pentru o sistem de gestionare și de luare de decizii care să ia în considerare toate părțile interesate și toate elementele vizate, doleanțele și nevoile acestora, precum și efectele viitoare asupra sistemului și interacțiunile din cadrul acestuia; |
| --- | --- |

C.

întrucât o abordare ecosistemică în domeniul pescuitului oferă în prezent cea mai bună bază pentru o sistem de gestionare și de luare de decizii care să ia în considerare toate părțile interesate și toate elementele vizate, doleanțele și nevoile acestora, precum și efectele viitoare asupra sistemului și interacțiunile din cadrul acestuia;

| D. | întrucât pescuitul în apele zonei economice exclusive (ZEE) a fiecărui stat membru este important pentru suveranitatea și independența acestuia, în special din punct de vedere alimentar; |
| --- | --- |

D.

întrucât pescuitul în apele zonei economice exclusive (ZEE) a fiecărui stat membru este important pentru suveranitatea și independența acestuia, în special din punct de vedere alimentar;

| E. | întrucât cunoștințele noastre referitoare la oceane și la factorii care le influențează sunt încă limitate, dar totuși suficiente pentru a ști că multe stocuri de pește, atât comerciale, cât și necomerciale, sunt epuizate în UE și în alte părți și că, deși acest lucru se datorează mai multor factori, în majoritatea cazurilor cauza principală este pescuitul excesiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât cunoștințele noastre referitoare la oceane și la factorii care le influențează sunt încă limitate, dar totuși suficiente pentru a ști că multe stocuri de pește, atât comerciale, cât și necomerciale, sunt epuizate în UE și în alte părți și că, deși acest lucru se datorează mai multor factori, în majoritatea cazurilor cauza principală este pescuitul excesiv;

| F. | întrucât cercetarea științifică privind sustenabilitatea resurselor piscicole presupune respingerea oricăror presupuneri fondate pe idei preconcepute și, prin urmare, propunerea privind o analiză ecosistemică a evaluării resurselor piscicole este în mod efectiv ecosistemică numai dacă se întemeiază pe date științifice validate; |
| --- | --- |

F.

întrucât cercetarea științifică privind sustenabilitatea resurselor piscicole presupune respingerea oricăror presupuneri fondate pe idei preconcepute și, prin urmare, propunerea privind o analiză ecosistemică a evaluării resurselor piscicole este în mod efectiv ecosistemică numai dacă se întemeiază pe date științifice validate;

| G. | întrucât o astfel de abordare ecosistemică trebuie să fie dinamică și flexibilă în cadrul proceselor sale de informare și de luare de decizii, având în vedere necesitatea adaptării constante datorată apariției de noi cunoștințe științifice și noi interconexiuni; |
| --- | --- |

G.

întrucât o astfel de abordare ecosistemică trebuie să fie dinamică și flexibilă în cadrul proceselor sale de informare și de luare de decizii, având în vedere necesitatea adaptării constante datorată apariției de noi cunoștințe științifice și noi interconexiuni;

| H. | întrucât, conform Comunicării Comisiei COM(2008)0670, încălcările grave și îngrijorătoare ale normelor PCP rămân frecvente, în ciuda încercărilor de a reduce dimensiunea flotei comunitare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform Comunicării Comisiei COM(2008)0670, încălcările grave și îngrijorătoare ale normelor PCP rămân frecvente, în ciuda încercărilor de a reduce dimensiunea flotei comunitare;

| I. | întrucât evaluarea resurselor piscicole ține seama de durabilitatea stocurilor și întrucât această evaluare este fundamentală pentru activitatea de pescuit, iar conservarea durabilității stocurilor intră în responsabilitatea statelor membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât evaluarea resurselor piscicole ține seama de durabilitatea stocurilor și întrucât această evaluare este fundamentală pentru activitatea de pescuit, iar conservarea durabilității stocurilor intră în responsabilitatea statelor membre;

| J. | întrucât obiectivul principal al politicii în domeniul pescuitului, acceptat de către toate statele participante la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg în 2002, este acela de a obține capturi maxime durabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât obiectivul principal al politicii în domeniul pescuitului, acceptat de către toate statele participante la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg în 2002, este acela de a obține capturi maxime durabile;

| K. | întrucât scăderea semnificativă a veniturilor obținute din industria pescuitului este datorată epuizării multor stocuri de pește cu valoare comercială, ceea ce a dus la necesitatea restricțiilor impuse activităților de pescuit și stagnării/scăderii prețurilor obținute la prima vânzare, asociate cu o creștere exponențială a factorilor de producție (motorină și benzină), situație care este și mai gravă în țările în care aceste costuri sunt mai mari, având în vedere mai ales absența sau caracterul necorespunzător al măsurilor de sprijinire a sectorului, în comparație cu cele adoptate de alte țări; |
| --- | --- |

K.

întrucât scăderea semnificativă a veniturilor obținute din industria pescuitului este datorată epuizării multor stocuri de pește cu valoare comercială, ceea ce a dus la necesitatea restricțiilor impuse activităților de pescuit și stagnării/scăderii prețurilor obținute la prima vânzare, asociate cu o creștere exponențială a factorilor de producție (motorină și benzină), situație care este și mai gravă în țările în care aceste costuri sunt mai mari, având în vedere mai ales absența sau caracterul necorespunzător al măsurilor de sprijinire a sectorului, în comparație cu cele adoptate de alte țări;

| L. | întrucât Comisia a propus lansarea unei dezbateri cu privire la o posibilă reformă a PCP, |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a propus lansarea unei dezbateri cu privire la o posibilă reformă a PCP,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei menționată mai sus și subliniază că această inițiativă reprezintă o contribuție la garantarea exploatării resurselor de pescuit în condiții sustenabile din punct de vedere social, economic și ecologic; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei menționată mai sus și subliniază că această inițiativă reprezintă o contribuție la garantarea exploatării resurselor de pescuit în condiții sustenabile din punct de vedere social, economic și ecologic;

| 2. | subliniază necesitatea ca abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului să ducă la un sistem de gestionare dinamic și flexibil, la învățare reciprocă și cercetare, pentru a încorpora alte variabile care pot apărea din factorii de influență neprevăzuți sau alte discipline științifice în viitor; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea ca abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului să ducă la un sistem de gestionare dinamic și flexibil, la învățare reciprocă și cercetare, pentru a încorpora alte variabile care pot apărea din factorii de influență neprevăzuți sau alte discipline științifice în viitor;

| 3. | în acest context, solicită Comisiei să includă în propunerea sa metode și instrumente care să permită schimbul reciproc de informații și date și un proces de învățare continuu pentru toate părțile implicate, permițând tuturor să dezvolte în continuare abordarea ecosistemică cu scopul de a semnala și dovedi avantajele pentru toți; |
| --- | --- |

3.

în acest context, solicită Comisiei să includă în propunerea sa metode și instrumente care să permită schimbul reciproc de informații și date și un proces de învățare continuu pentru toate părțile implicate, permițând tuturor să dezvolte în continuare abordarea ecosistemică cu scopul de a semnala și dovedi avantajele pentru toți;

| 4. | subliniază faptul că pescuitul reprezintă o activitate fundamentală pentru garantarea aprovizionării cu produse alimentare și pentru supraviețuirea oamenilor și consideră că acesta este obiectivul principal al oricărei politici în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că pescuitul reprezintă o activitate fundamentală pentru garantarea aprovizionării cu produse alimentare și pentru supraviețuirea oamenilor și consideră că acesta este obiectivul principal al oricărei politici în domeniul pescuitului;

| 5. | atrage atenția asupra importanței primordiale a sectorului pescuitului, din punct de vedere economic, social și cultural, în unele comunități costiere din UE; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra importanței primordiale a sectorului pescuitului, din punct de vedere economic, social și cultural, în unele comunități costiere din UE;

| 6. | reamintește faptul că PCP ar trebui să promoveze modernizarea și dezvoltarea durabilă a industriei pescuitului, garantând viabilitatea socio-economică a acesteia și durabilitatea resurselor piscicole, precum și siguranța aprovizionării cu pește a populației și suveranitatea și securitatea alimentară, păstrarea locurilor de muncă și ameliorarea condițiilor de viață ale pescarilor; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că PCP ar trebui să promoveze modernizarea și dezvoltarea durabilă a industriei pescuitului, garantând viabilitatea socio-economică a acesteia și durabilitatea resurselor piscicole, precum și siguranța aprovizionării cu pește a populației și suveranitatea și securitatea alimentară, păstrarea locurilor de muncă și ameliorarea condițiilor de viață ale pescarilor;

| 7. | consideră că fiecare politică în domeniul pescuitului ar trebui să țină seama de o multitudine de aspecte - de ordin social, ecologic și economic - care necesită o abordare integrată și echilibrată, incompatibilă cu o viziune care creează o ierarhie între aceste aspecte, pe baza unei definiții prealabile a priorităților; |
| --- | --- |

7.

consideră că fiecare politică în domeniul pescuitului ar trebui să țină seama de o multitudine de aspecte - de ordin social, ecologic și economic - care necesită o abordare integrată și echilibrată, incompatibilă cu o viziune care creează o ierarhie între aceste aspecte, pe baza unei definiții prealabile a priorităților;

| 8. | subliniază faptul că, având în vedere propriile sale obiective, PCP nu ar trebui să fie subordonată altor politici comunitare care au fost definite de la adoptarea acesteia; consideră, dimpotrivă, că aceste politici mai recente ar trebui să mențină și să integreze obiectivele politicii în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, având în vedere propriile sale obiective, PCP nu ar trebui să fie subordonată altor politici comunitare care au fost definite de la adoptarea acesteia; consideră, dimpotrivă, că aceste politici mai recente ar trebui să mențină și să integreze obiectivele politicii în domeniul pescuitului;

| 9. | subliniază faptul că dezvoltarea durabilă a unei anumite zone de coastă face necesară intensificarea interacțiunii dintre componenta sa ecologică, cea naturală și cea umană, precum și promovarea calității vieții comunităților sale de pescari; reafirmă faptul că o politică în domeniul pescuitului trebuie să pornească de la principiul interdependenței dintre bunăstarea comunităților de pescari și durabilitatea ecosistemelor din care acestea fac parte; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că dezvoltarea durabilă a unei anumite zone de coastă face necesară intensificarea interacțiunii dintre componenta sa ecologică, cea naturală și cea umană, precum și promovarea calității vieții comunităților sale de pescari; reafirmă faptul că o politică în domeniul pescuitului trebuie să pornească de la principiul interdependenței dintre bunăstarea comunităților de pescari și durabilitatea ecosistemelor din care acestea fac parte;

| 10. | subliniază, în acest context, faptul că este necesară recunoașterea caracterului și a importanței specifice ale pescuitului de coastă la scară redusă și ale pescuitului artizanal; |
| --- | --- |

10.

subliniază, în acest context, faptul că este necesară recunoașterea caracterului și a importanței specifice ale pescuitului de coastă la scară redusă și ale pescuitului artizanal;

| 11. | subliniază, prin urmare, că încercarea de a satisface necesitățile alimentare ale fiecărui stat membru, protejarea viabilității industriei strategice a pescuitului și a comunităților de pescari, precum și durabilitatea ecosistemelor marine nu sunt obiective ireconciliabile; |
| --- | --- |

11.

subliniază, prin urmare, că încercarea de a satisface necesitățile alimentare ale fiecărui stat membru, protejarea viabilității industriei strategice a pescuitului și a comunităților de pescari, precum și durabilitatea ecosistemelor marine nu sunt obiective ireconciliabile;

| 12. | consideră că, pentru a menține efectivele mondiale de pești, trebuie de asemenea fixate limite superioare pentru numărul de zile în care pescarii pot rămâne pe mare; |
| --- | --- |

12.

consideră că, pentru a menține efectivele mondiale de pești, trebuie de asemenea fixate limite superioare pentru numărul de zile în care pescarii pot rămâne pe mare;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că aplicarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine impune, în mod obligatoriu, o acțiune multidisciplinară și intersectorială care să înglobeze diferitele măsuri și politici care au un impact asupra ecosistemelor marine - depășind și avansând cu mult sfera politicilor adoptate în domeniul pescuitului - fără de care nu este posibil să se îndeplinească obiectivele acestei abordări; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că aplicarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine impune, în mod obligatoriu, o acțiune multidisciplinară și intersectorială care să înglobeze diferitele măsuri și politici care au un impact asupra ecosistemelor marine - depășind și avansând cu mult sfera politicilor adoptate în domeniul pescuitului - fără de care nu este posibil să se îndeplinească obiectivele acestei abordări;

| 14. | reiterează necesitatea de a examina și de a adopta măsuri în legătură cu o multitudine de factori care au un impact profund asupra durabilității ecosistemelor marine și asupra stării resurselor piscicole și, în consecință, asupra activităților de pescuit, cum ar fi poluarea de coastă și din larg, efluenții industriali și dejecțiile agricole, alterarea cursului râurilor, dragarea fundului mării, activitățile portuare, transportul și turismul maritim; |
| --- | --- |

14.

reiterează necesitatea de a examina și de a adopta măsuri în legătură cu o multitudine de factori care au un impact profund asupra durabilității ecosistemelor marine și asupra stării resurselor piscicole și, în consecință, asupra activităților de pescuit, cum ar fi poluarea de coastă și din larg, efluenții industriali și dejecțiile agricole, alterarea cursului râurilor, dragarea fundului mării, activitățile portuare, transportul și turismul maritim;

| 15. | subliniază că există diferențe semnificative între diferitele zone marine și resursele de pești aferente și, de asemenea, între diferitele tipuri de flote și instrumente de pescuit utilizate și impactul acestora asupra ecosistemelor, ceea ce impune adoptarea de măsuri de management al pescuitului diversificate, specifice și adaptate la fiecare caz, măsuri precum modificări tehnice ale plaselor, închiderea anumitor zone de pescuit și reducerea efortului de pescuit; |
| --- | --- |

15.

subliniază că există diferențe semnificative între diferitele zone marine și resursele de pești aferente și, de asemenea, între diferitele tipuri de flote și instrumente de pescuit utilizate și impactul acestora asupra ecosistemelor, ceea ce impune adoptarea de măsuri de management al pescuitului diversificate, specifice și adaptate la fiecare caz, măsuri precum modificări tehnice ale plaselor, închiderea anumitor zone de pescuit și reducerea efortului de pescuit;

| 16. | subliniază necesitatea de a aplica mecanisme pentru acordarea de subvenții sau de compensații pescarilor afectați de repercusiunile economice și sociale ale planurilor multianuale de redresare sau gestionare, precum și măsuri de protejare a ecosistemelor; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a aplica mecanisme pentru acordarea de subvenții sau de compensații pescarilor afectați de repercusiunile economice și sociale ale planurilor multianuale de redresare sau gestionare, precum și măsuri de protejare a ecosistemelor;

| 17. | subliniază că aplicarea, în mod necesar progresivă, a unei abordări globale, interdisciplinare și intersectoriale în gestionarea resurselor marine, impune o ameliorare și o aprofundare constantă a cunoștințelor științifice pentru a garanta adoptarea de măsuri bazate pe date științifice validate; |
| --- | --- |

17.

subliniază că aplicarea, în mod necesar progresivă, a unei abordări globale, interdisciplinare și intersectoriale în gestionarea resurselor marine, impune o ameliorare și o aprofundare constantă a cunoștințelor științifice pentru a garanta adoptarea de măsuri bazate pe date științifice validate;

| 18. | atrage atenția asupra faptului că sectorul pescuitului trebuie inclus de către Comisie într-un plan intersectorial efectiv de conservare a mediului marin, în conformitate cu dispozițiile Directivei cadru „Strategia pentru mediul marin” (2), pilonul în materie de mediu al noii Politici maritime europene; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra faptului că sectorul pescuitului trebuie inclus de către Comisie într-un plan intersectorial efectiv de conservare a mediului marin, în conformitate cu dispozițiile Directivei cadru „Strategia pentru mediul marin” (2), pilonul în materie de mediu al noii Politici maritime europene;

| 19. | subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, prin realizarea unei evaluări cantitative și prin elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției lor, dar și pentru ameliorarea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, prin realizarea unei evaluări cantitative și prin elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției lor, dar și pentru ameliorarea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora;

| 20. | propune efectuarea unor studii științifice, care să aibă capacitatea de a identifica redistribuirea speciilor marine exploatate de activitățile de pescuit, în virtutea efectelor produse de schimbările recente ale parametrilor fizici și chimici ai apelor, ca urmare a schimbărilor climatice; consideră că studiile respective ar trebui să stea la baza reformulării unei serii de planuri de regenerare a stocurilor actualmente în vigoare, cum este cazul planului de regenerare pentru merluciu și crevete în largul Peninsulei Iberice; |
| --- | --- |

20.

propune efectuarea unor studii științifice, care să aibă capacitatea de a identifica redistribuirea speciilor marine exploatate de activitățile de pescuit, în virtutea efectelor produse de schimbările recente ale parametrilor fizici și chimici ai apelor, ca urmare a schimbărilor climatice; consideră că studiile respective ar trebui să stea la baza reformulării unei serii de planuri de regenerare a stocurilor actualmente în vigoare, cum este cazul planului de regenerare pentru merluciu și crevete în largul Peninsulei Iberice;

| 21. | atrage atenția asupra necesității de a dezvolta proiectele de cercetare în domeniul acvaculturii pentru a reaproviziona stocurile speciilor celor mai amenințate; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra necesității de a dezvolta proiectele de cercetare în domeniul acvaculturii pentru a reaproviziona stocurile speciilor celor mai amenințate;

| 22. | consideră, în acest sens, că este necesar să se investească în formarea profesională a resurselor umane, să se furnizeze resurse financiare adecvate și să se promoveze cooperarea între diferitele instituții publice din statele membre; |
| --- | --- |

22.

consideră, în acest sens, că este necesar să se investească în formarea profesională a resurselor umane, să se furnizeze resurse financiare adecvate și să se promoveze cooperarea între diferitele instituții publice din statele membre;

| 23. | subliniază faptul că cercetarea științifică ar trebui să țină cont de aspectele sociale, economice și de mediu ale activității de pescuit; consideră că este esențial să se evalueze impactul diferitelor sisteme/instrumente de gestionare a activităților de pescuit asupra ocupării locurilor de muncă și asupra veniturilor în comunitățile de pescari; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că cercetarea științifică ar trebui să țină cont de aspectele sociale, economice și de mediu ale activității de pescuit; consideră că este esențial să se evalueze impactul diferitelor sisteme/instrumente de gestionare a activităților de pescuit asupra ocupării locurilor de muncă și asupra veniturilor în comunitățile de pescari;

| 24. | evidențiază faptul că, pescuitul fiind o activitate care exploatează o resursă care se autoregenerează, prima și principala sarcină a gestionării pescuitului este controlul direct sau indirect al efortului de pescuit total, astfel încât să se realizeze obiectivul descris în cadrul summit-ului de la Johannesburg susmenționat; |
| --- | --- |

24.

evidențiază faptul că, pescuitul fiind o activitate care exploatează o resursă care se autoregenerează, prima și principala sarcină a gestionării pescuitului este controlul direct sau indirect al efortului de pescuit total, astfel încât să se realizeze obiectivul descris în cadrul summit-ului de la Johannesburg susmenționat;

| 25. | îndeamnă Comisia să reexamineze sistemul actual de capturi totale admisibile (TAC) și de cote, ca instrument principal de gestionare a resurselor marine, și utilitatea sa, având în vedere actualele restricții privind pescuitul; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia să reexamineze sistemul actual de capturi totale admisibile (TAC) și de cote, ca instrument principal de gestionare a resurselor marine, și utilitatea sa, având în vedere actualele restricții privind pescuitul;

| 26. | îndeamnă Comisia să examineze și să propună sisteme mai flexibile de control și de supraveghere a debarcării peștelui, a capturilor ilegale și a aruncării înapoi în mare a capturilor secundare; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să examineze și să propună sisteme mai flexibile de control și de supraveghere a debarcării peștelui, a capturilor ilegale și a aruncării înapoi în mare a capturilor secundare;

| 27. | consideră că măsurile sus-menționate sunt fundamentale pentru realizarea unei evaluări precise a stării resurselor halieutice de către organismele științifice competente; |
| --- | --- |

27.

consideră că măsurile sus-menționate sunt fundamentale pentru realizarea unei evaluări precise a stării resurselor halieutice de către organismele științifice competente;

| 28. | recunoaște că instrumentele actuale de gestionare a pescuitului, bazate pe TAC, au un impact direct asupra efortului de pescuit; subliniază totuși că gestionarea efortului de pescuit este necesară pentru a permite funcționarea mai eficace a acestei metode; îndeamnă Comisia să studieze diferitele instrumente de gestionare a resurselor de pescuit, garantând în același timp că instrumentele actuale nu sunt modificate până la apariția unei alternative care să garanteze o exploatare mai adecvată a resurselor halieutice; |
| --- | --- |

28.

recunoaște că instrumentele actuale de gestionare a pescuitului, bazate pe TAC, au un impact direct asupra efortului de pescuit; subliniază totuși că gestionarea efortului de pescuit este necesară pentru a permite funcționarea mai eficace a acestei metode; îndeamnă Comisia să studieze diferitele instrumente de gestionare a resurselor de pescuit, garantând în același timp că instrumentele actuale nu sunt modificate până la apariția unei alternative care să garanteze o exploatare mai adecvată a resurselor halieutice;

| 29. | subliniază că repartizarea TAC-urilor pe flote și instrumente de pescuit, respectând principiul stabilității relative, ține de competența exclusivă a fiecărui stat membru; consideră că repartizarea cotelor în fiecare stat membru ar trebui să țină cont de fiecare tip de instrument (traulă sau altele) și de capturile respective; |
| --- | --- |

29.

subliniază că repartizarea TAC-urilor pe flote și instrumente de pescuit, respectând principiul stabilității relative, ține de competența exclusivă a fiecărui stat membru; consideră că repartizarea cotelor în fiecare stat membru ar trebui să țină cont de fiecare tip de instrument (traulă sau altele) și de capturile respective;

| 30. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu posibilitatea oricărei schimbări aduse PCP în sensul promovării concentrării activității de pescuit, în special în ceea ce privește dreptul de acces la resurse; |
| --- | --- |

30.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu posibilitatea oricărei schimbări aduse PCP în sensul promovării concentrării activității de pescuit, în special în ceea ce privește dreptul de acces la resurse;

| 31. | subliniază că reducerea și concentrarea cotelor la un număr restrâns de operatori nu înseamnă neapărat o reducere a efortului de pescuit, ci mai degrabă concentrarea exploatării resurselor piscicole; |
| --- | --- |

31.

subliniază că reducerea și concentrarea cotelor la un număr restrâns de operatori nu înseamnă neapărat o reducere a efortului de pescuit, ci mai degrabă concentrarea exploatării resurselor piscicole;

| 32. | salută discriminarea pozitivă privind ajutorul pentru refacerea flotei în unele regiuni ultraperiferice ale UE și consideră fundamentală menținerea acestui ajutor după încheierea cadrului financiar 2007-2013, astfel încât să fie posibilă garantarea unor forme de pescuit durabile și ecologice chiar și după această perioadă; |
| --- | --- |

32.

salută discriminarea pozitivă privind ajutorul pentru refacerea flotei în unele regiuni ultraperiferice ale UE și consideră fundamentală menținerea acestui ajutor după încheierea cadrului financiar 2007-2013, astfel încât să fie posibilă garantarea unor forme de pescuit durabile și ecologice chiar și după această perioadă;

| 33. | consideră vital să se mențină derogarea privind accesul la zona aparținând apelor teritoriale la o distanță de cel puțin 19,5 km, ca o modalitate de a încuraja durabilitatea ecosistemelor litorale marine, activitățile de pescuit tradițional și supraviețuirea comunităților de pescari; cere ca această derogare să capete un caracter permanent; |
| --- | --- |

33.

consideră vital să se mențină derogarea privind accesul la zona aparținând apelor teritoriale la o distanță de cel puțin 19,5 km, ca o modalitate de a încuraja durabilitatea ecosistemelor litorale marine, activitățile de pescuit tradițional și supraviețuirea comunităților de pescari; cere ca această derogare să capete un caracter permanent;

| 34. | cere ca ZEE din regiunile ultraperiferice să fie considerate „zone cu acces exclusiv” cu caracter permanent pentru a garanta sustenabilitatea ecosistemelor marine, a activității de pescuit și a comunităților locale de pescari; |
| --- | --- |

34.

cere ca ZEE din regiunile ultraperiferice să fie considerate „zone cu acces exclusiv” cu caracter permanent pentru a garanta sustenabilitatea ecosistemelor marine, a activității de pescuit și a comunităților locale de pescari;

| 35. | consideră că măsurarea efortului de pescuit în mod uniform, fără a ține seama de diversitatea flotelor și a instrumentelor de pescuit, este insuficientă; consideră că pentru controlarea efortului de pescuit ar trebui să se țină seama de diferitele specii, diferitele instrumente de pescuit și de evaluarea impactului capturilor asupra efectivelor fiecărei specii; |
| --- | --- |

35.

consideră că măsurarea efortului de pescuit în mod uniform, fără a ține seama de diversitatea flotelor și a instrumentelor de pescuit, este insuficientă; consideră că pentru controlarea efortului de pescuit ar trebui să se țină seama de diferitele specii, diferitele instrumente de pescuit și de evaluarea impactului capturilor asupra efectivelor fiecărei specii;

| 36. | consideră că accentul care se pune pe măsurarea efortului de pescuit pe modelul kw/zi nu este util decât în cazul pescuitului cu traul, nefiind indicat pentru alte instrumente; |
| --- | --- |

36.

consideră că accentul care se pune pe măsurarea efortului de pescuit pe modelul kw/zi nu este util decât în cazul pescuitului cu traul, nefiind indicat pentru alte instrumente;

| 37. | consideră că pentru susținerea restricțiilor geografice (zone închise sau protejate, de genul zonelor marine protejate) este nevoie de o bază științifică multidisciplinară, în special în privința influenței diferitelor activități și factori care au un impact real asupra ecosistemelor și în privința avantajelor reale oferite prin crearea acestora, cu includerea unor studii specifice aprofundate privind impactul ecologic și socio-economic asupra comunităților de pescari; |
| --- | --- |

37.

consideră că pentru susținerea restricțiilor geografice (zone închise sau protejate, de genul zonelor marine protejate) este nevoie de o bază științifică multidisciplinară, în special în privința influenței diferitelor activități și factori care au un impact real asupra ecosistemelor și în privința avantajelor reale oferite prin crearea acestora, cu includerea unor studii specifice aprofundate privind impactul ecologic și socio-economic asupra comunităților de pescari;

| 38. | constată că restricțiile referitoare la capacitatea de pescuit au fost realizate îndeosebi prin promovarea casării navelor, dar că nu au fost aplicate în mod uniform de către diferitele state membre; prin urmare, subliniază faptul că adaptarea diferitelor flote naționale la resursele piscicole trebuie să țină seama de reducerea efortului de pescuit deja realizată; |
| --- | --- |

38.

constată că restricțiile referitoare la capacitatea de pescuit au fost realizate îndeosebi prin promovarea casării navelor, dar că nu au fost aplicate în mod uniform de către diferitele state membre; prin urmare, subliniază faptul că adaptarea diferitelor flote naționale la resursele piscicole trebuie să țină seama de reducerea efortului de pescuit deja realizată;

| 39. | consideră că o politică care încurajează casarea neselectivă a navelor fără să țină seama de caracteristicile specifice ale flotelor, de resursele și nevoile sectorului piscicol asociate consumului din fiecare stat membru și de impactul socio-economic, este inadecvat și nejustificat; |
| --- | --- |

39.

consideră că o politică care încurajează casarea neselectivă a navelor fără să țină seama de caracteristicile specifice ale flotelor, de resursele și nevoile sectorului piscicol asociate consumului din fiecare stat membru și de impactul socio-economic, este inadecvat și nejustificat;

| 40. | consideră, prin urmare, că una din primele misiuni care trebuie îndeplinite în domeniul gestionării activității de pescuit este să se evalueze științific dacă există flote supradimensionate și resurse exploatate excesiv și care sunt acestea, astfel încât să se poate lua măsuri specifice în consecință; |
| --- | --- |

40.

consideră, prin urmare, că una din primele misiuni care trebuie îndeplinite în domeniul gestionării activității de pescuit este să se evalueze științific dacă există flote supradimensionate și resurse exploatate excesiv și care sunt acestea, astfel încât să se poate lua măsuri specifice în consecință;

| 41. | constată că Regulamentul Consiliului (CE) nr. 2371/2002 definește abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole în materie de gestiune halieutică ca „o gestiune care, în absența unor informații științifice adecvate nu poate să constituie un motiv de amânare sau abandonare a măsurilor de gestionare pentru conservarea speciilor țintă, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor ce nu sunt țintă, sau a mediului acestora”; |
| --- | --- |

41.

constată că Regulamentul Consiliului (CE) nr. 2371/2002 definește abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole în materie de gestiune halieutică ca „o gestiune care, în absența unor informații științifice adecvate nu poate să constituie un motiv de amânare sau abandonare a măsurilor de gestionare pentru conservarea speciilor țintă, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor ce nu sunt țintă, sau a mediului acestora”;

| 42. | reafirmă importanța monitorizării gestionării pescuitului, care ține de competența statelor membre; |
| --- | --- |

42.

reafirmă importanța monitorizării gestionării pescuitului, care ține de competența statelor membre;

| 43. | solicită sprijin pentru instalarea și modernizarea mijloacelor de supraveghere, monitorizare și control al zonelor economice exclusive ale statelor membre, luând în considerare lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), creșterea siguranței maritime și conservarea ecosistemelor marine; |
| --- | --- |

43.

solicită sprijin pentru instalarea și modernizarea mijloacelor de supraveghere, monitorizare și control al zonelor economice exclusive ale statelor membre, luând în considerare lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), creșterea siguranței maritime și conservarea ecosistemelor marine;

| 44. | consideră esențială aplicarea măsurilor deja adoptate împotriva pescuitului INN și solicită statelor membre să consolideze mecanismele de control; |
| --- | --- |

44.

consideră esențială aplicarea măsurilor deja adoptate împotriva pescuitului INN și solicită statelor membre să consolideze mecanismele de control;

| 45. | îndeamnă Comisia să propună măsuri prin care să pună produsele piscicole importate introduse pe piața internă sub incidența acelorași cerințe impuse produselor piscicole din diferitele state membre; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Comisia să propună măsuri prin care să pună produsele piscicole importate introduse pe piața internă sub incidența acelorași cerințe impuse produselor piscicole din diferitele state membre;

| 46. | reiterează necesitatea de a perfecționa permanent instrumentele de pescuit pentru a ameliora selectivitatea acestora, un factor important de reducere a capturilor secundare și a impactului acestora asupra mediului; invită Comisia să elaboreze instrumente politice concrete care să încurajeze pescarii să ia toate măsurile disponibile în vederea reducerii, în măsura posibilului, a capturilor secundare; |
| --- | --- |

46.

reiterează necesitatea de a perfecționa permanent instrumentele de pescuit pentru a ameliora selectivitatea acestora, un factor important de reducere a capturilor secundare și a impactului acestora asupra mediului; invită Comisia să elaboreze instrumente politice concrete care să încurajeze pescarii să ia toate măsurile disponibile în vederea reducerii, în măsura posibilului, a capturilor secundare;

| 47. | consideră că introducerea traulelor industriale a condus la o creștere a mortalității peștilor, ceea a impus necesitatea introducerii unor dispozitive separate de control pentru acest instrument, de exemplu prin menținerea restricțiilor impuse asupra zonelor de pescuit (proximitate sau distanță de coastă); |
| --- | --- |

47.

consideră că introducerea traulelor industriale a condus la o creștere a mortalității peștilor, ceea a impus necesitatea introducerii unor dispozitive separate de control pentru acest instrument, de exemplu prin menținerea restricțiilor impuse asupra zonelor de pescuit (proximitate sau distanță de coastă);

| 48. | îndeamnă Comisia să promoveze practici de pescuit cu efecte mai propice asupra mediului prin utilizarea unor tehnici de pescuit mai selective, care să permită reducerea capturilor secundare și a consumului de combustibil pe parcursul perioadelor de pescuit; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă Comisia să promoveze practici de pescuit cu efecte mai propice asupra mediului prin utilizarea unor tehnici de pescuit mai selective, care să permită reducerea capturilor secundare și a consumului de combustibil pe parcursul perioadelor de pescuit;

| 49. | invită Comisia să accelereze, cât mai mult posibil, procesul de certificare ecologică a peștilor, pentru a promova activitățile de pescuit mai curate și mai ecologice; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să accelereze, cât mai mult posibil, procesul de certificare ecologică a peștilor, pentru a promova activitățile de pescuit mai curate și mai ecologice;

| 50. | subliniază că implicarea sectorului pescuitului în elaborarea, aplicarea și evaluarea diferitelor măsuri din cadrul PCP este vitală pentru adoptarea unor măsuri mai adecvate și mai eficace; |
| --- | --- |

50.

subliniază că implicarea sectorului pescuitului în elaborarea, aplicarea și evaluarea diferitelor măsuri din cadrul PCP este vitală pentru adoptarea unor măsuri mai adecvate și mai eficace;

| 51. | subliniază că consiliile consultative regionale pot juca un rol important în procesul decizional PCP, deoarece implică pescari și cercetători responsabili cu evaluarea resurselor piscicole; consideră că această operațiune ar trebui finanțată corespunzător; |
| --- | --- |

51.

subliniază că consiliile consultative regionale pot juca un rol important în procesul decizional PCP, deoarece implică pescari și cercetători responsabili cu evaluarea resurselor piscicole; consideră că această operațiune ar trebui finanțată corespunzător;

| 52. | subliniază că, în cadrul politicii regionale și de bună vecinătate, ar trebui intensificată cooperarea cu flotele din afara Comunității care exploatează stocuri comune, astfel încât să se asigure viabilitatea acestor stocuri; |
| --- | --- |

52.

subliniază că, în cadrul politicii regionale și de bună vecinătate, ar trebui intensificată cooperarea cu flotele din afara Comunității care exploatează stocuri comune, astfel încât să se asigure viabilitatea acestor stocuri;

| 53. | insistă asupra necesității de sprijinire a grupurilor de pescari și a organizațiilor profesionale pregătite să partajeze responsabilitatea aplicării PCP (co-gestiune); |
| --- | --- |

53.

insistă asupra necesității de sprijinire a grupurilor de pescari și a organizațiilor profesionale pregătite să partajeze responsabilitatea aplicării PCP (co-gestiune);

| 54. | solicită o mai mare descentralizare a PCP care să permită o mai mare implicare a pescarilor, a organizațiilor lor reprezentative și a comunităților de pescari în PCP și în gestionarea pescuitului, asigurând în același timp respectarea în cadrul Comunității a unor standarde minime, consecvente și coerente; |
| --- | --- |

54.

solicită o mai mare descentralizare a PCP care să permită o mai mare implicare a pescarilor, a organizațiilor lor reprezentative și a comunităților de pescari în PCP și în gestionarea pescuitului, asigurând în același timp respectarea în cadrul Comunității a unor standarde minime, consecvente și coerente;

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

55.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

(2)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/38

---

Finanțele publice în UEM - 2007 și 2008

P6_TA(2009)0013

Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la finanțele publice în UEM 2007-2008 (2008/2244(INI))

(2010/C 46 E/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iunie 2008 privind finanțele publice în UEM 2008 – rolul calității finanțelor publice în cadrul de guvernanță al UE (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iunie 2008 privind finanțele publice în UEM 2008 – rolul calității finanțelor publice în cadrul de guvernanță al UE (COM(2008)0387),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iunie 2007 privind finanțele publice în UEM 2007 – asigurarea eficienței componentei preventive a PSC (COM(2007)0316), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iunie 2007 privind finanțele publice în UEM 2007 – asigurarea eficienței componentei preventive a PSC (COM(2007)0316),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 privind UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară (COM(2008)0238), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 privind UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară (COM(2008)0238),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 privind finanțele publice în UEM 2006 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 privind finanțele publice în UEM 2006 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 privind finanțele publice în UEM 2004 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 privind finanțele publice în UEM 2004 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la raportul anual pe 2007 privind zona euro (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la raportul anual pe 2007 privind zona euro (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 referitoare la raportul anual pe 2006 privind zona euro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 referitoare la raportul anual pe 2006 privind zona euro (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind interesul european: reușita în era globalizării (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind interesul european: reușita în era globalizării (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind situația economiei europene: raport preliminar privind orientările generale de politică economică pentru 2007 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind situația economiei europene: raport preliminar privind orientările generale de politică economică pentru 2007 (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2005 privind contribuția politicilor fiscale și vamale la Strategia de la Lisabona (COM(2005)0532) și Rezoluția sa din 24 octombrie 2007 pe această temă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2005 privind contribuția politicilor fiscale și vamale la Strategia de la Lisabona (COM(2005)0532) și Rezoluția sa din 24 octombrie 2007 pe această temă (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2003 privind integrarea dimensiunii de gen în buget - elaborarea bugetelor publice din perspectiva egalității între bărbați și femei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2003 privind integrarea dimensiunii de gen în buget - elaborarea bugetelor publice din perspectiva egalității între bărbați și femei (9),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului European referitoare la coordonarea politicii economice în etapa a treia a UEM și la articolele 109 și 109b din Tratatul CE, anexată la concluziile președinției adoptate în urma reuniunii Consiliului European de la Luxembourg din 12 și 13 decembrie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului European referitoare la coordonarea politicii economice în etapa a treia a UEM și la articolele 109 și 109b din Tratatul CE, anexată la concluziile președinției adoptate în urma reuniunii Consiliului European de la Luxembourg din 12 și 13 decembrie 1997,

| — | având în vedere concluziile președinției prezentate ca urmare a reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 și concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului ECOFIN din 16 decembrie 2008 cu privire la gestionarea crizei financiare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președinției prezentate ca urmare a reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 și concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului ECOFIN din 16 decembrie 2008 cu privire la gestionarea crizei financiare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 4 noiembrie 2008 privind inițiativele internaționale ca reacție la criza financiară și pregătirile pentru reuniunea internațională la nivel înalt referitoare la criză, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 4 noiembrie 2008 privind inițiativele internaționale ca reacție la criza financiară și pregătirile pentru reuniunea internațională la nivel înalt referitoare la criză,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706),

| — | având în vedere concluziile președinției adoptate în urma reuniunii Consiliului European de la Bruxelles din 15 și 16 octombrie 2008 privind consolidarea reglementării și supravegherii piețelor financiare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președinției adoptate în urma reuniunii Consiliului European de la Bruxelles din 15 și 16 octombrie 2008 privind consolidarea reglementării și supravegherii piețelor financiare,

| — | având în vedere reuniunea șefilor de stat și de guvern ce fac parte din Eurogrup, care a avut loc la 12 octombrie 2008, vizând adoptarea unui plan coordonat de salvare pentru combaterea crizei economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea șefilor de stat și de guvern ce fac parte din Eurogrup, care a avut loc la 12 octombrie 2008, vizând adoptarea unui plan coordonat de salvare pentru combaterea crizei economice,

| — | având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 7 octombrie 2008 privind reacția imediată la tulburările de pe piața financiară, precum și Rezoluția Parlamentului din 22 octombrie 2008 privind reuniunea Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 7 octombrie 2008 privind reacția imediată la tulburările de pe piața financiară, precum și Rezoluția Parlamentului din 22 octombrie 2008 privind reuniunea Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 (10),

| — | având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 14 mai 2008 privind asigurarea eficienței și eficacității viitoare a cheltuielilor sociale și calea de urmat în ceea ce privește analiza calității finanțelor publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 14 mai 2008 privind asigurarea eficienței și eficacității viitoare a cheltuielilor sociale și calea de urmat în ceea ce privește analiza calității finanțelor publice,

| — | având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 9 octombrie 2007 privind calitatea finanțelor publice: modernizarea administrației publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 9 octombrie 2007 privind calitatea finanțelor publice: modernizarea administrației publice,

| — | având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 10 octombrie 2006 privind calitatea finanțelor publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului ECOFIN din 10 octombrie 2006 privind calitatea finanțelor publice,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0507/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0507/2008),

| A. | întrucât finanțele publice de calitate și orientate către dezvoltarea durabilă demonstrează angajamentul nostru față de generațiile viitoare, acesta fiind deosebit de important în contextul actual de tulburare profundă a piețelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât finanțele publice de calitate și orientate către dezvoltarea durabilă demonstrează angajamentul nostru față de generațiile viitoare, acesta fiind deosebit de important în contextul actual de tulburare profundă a piețelor;

| B. | întrucât este necesar să se elaboreze politici în materie de finanțe publice de calitate, coordonate la nivel comunitar, în special în zona euro, care să fie definite și evaluate pe baza unor instrumente comune standardizate și să vizeze sprijinirea creșterii pe parcursul întregii perioade pentru a răspunde provocărilor reprezentate de evoluția demografică, globalizare și schimbările climatice; |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesar să se elaboreze politici în materie de finanțe publice de calitate, coordonate la nivel comunitar, în special în zona euro, care să fie definite și evaluate pe baza unor instrumente comune standardizate și să vizeze sprijinirea creșterii pe parcursul întregii perioade pentru a răspunde provocărilor reprezentate de evoluția demografică, globalizare și schimbările climatice;

| C. | întrucât finanțele publice ar trebui să aibă drept obiectiv sprijinirea cadrului macroeconomic, furnizarea de servicii și bunuri publice și atenuarea deficiențelor pieței și a factorilor externi; |
| --- | --- |

C.

întrucât finanțele publice ar trebui să aibă drept obiectiv sprijinirea cadrului macroeconomic, furnizarea de servicii și bunuri publice și atenuarea deficiențelor pieței și a factorilor externi;

| D. | întrucât un cadru conceptual și operațional pentru finanțele publice de calitate care vizează creșterea, precum și considerarea creșterii ca punct de referință pentru evaluarea acestora sunt indisolubil legate de premisa că politicile bugetare și de cheltuieli publice ale statelor membre trebuie să fie orientate către menținerea și inovarea statului social, a protecției sociale și a redistribuirii resurselor; |
| --- | --- |

D.

întrucât un cadru conceptual și operațional pentru finanțele publice de calitate care vizează creșterea, precum și considerarea creșterii ca punct de referință pentru evaluarea acestora sunt indisolubil legate de premisa că politicile bugetare și de cheltuieli publice ale statelor membre trebuie să fie orientate către menținerea și inovarea statului social, a protecției sociale și a redistribuirii resurselor;

| E. | întrucât nivelul redus de investiții publice din Uniunea Europeană (sub 3 % din PIB) și caracterul fragmentar al acestora au efecte negative asupra obiectivului de realizare a unei creșteri durabile pe termen lung, care necesită în schimb cheltuieli publice specifice și orientate în funcție de priorități; |
| --- | --- |

E.

întrucât nivelul redus de investiții publice din Uniunea Europeană (sub 3 % din PIB) și caracterul fragmentar al acestora au efecte negative asupra obiectivului de realizare a unei creșteri durabile pe termen lung, care necesită în schimb cheltuieli publice specifice și orientate în funcție de priorități;

| F. | întrucât este necesar și oportun să se abordeze o perspectivă de gen pentru analiza, evaluarea și perspectivele durabilității finanțelor publice, |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesar și oportun să se abordeze o perspectivă de gen pentru analiza, evaluarea și perspectivele durabilității finanțelor publice,

Schimbări în tendințele economice în 2007 și 2008 - criza economică și financiară și perspectivele viitoare

| 1. | observă că analiza situației finanțelor publice în 2007 și în prima parte a lui 2008 dovedește clar o schimbare a tendinței economice și, conform celor mai recente previziuni, o evoluție în direcția recesiunii, însoțite de menținerea unei rate mai mici a inflației și de creșterea disparităților în materie de venituri; |
| --- | --- |

1.

observă că analiza situației finanțelor publice în 2007 și în prima parte a lui 2008 dovedește clar o schimbare a tendinței economice și, conform celor mai recente previziuni, o evoluție în direcția recesiunii, însoțite de menținerea unei rate mai mici a inflației și de creșterea disparităților în materie de venituri;

| 2. | își exprimă îngrijorarea privind situația economică și financiară dificilă cu care se confruntă în prezent Europa și întreaga lume, care generează un nivel de instabilitate fără precedent, și observă noile evoluții în relația dintre sectorul public și cel privat, precum și schimbările din politicile monetare și economice în cadrul cărora, în contextul dezechilibrelor pieței și al lipsei de reglementare și supraveghere, intervenția sectorului public ocupă din nou un rol central, manifestându-se uneori chiar sub forma naționalizărilor; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea privind situația economică și financiară dificilă cu care se confruntă în prezent Europa și întreaga lume, care generează un nivel de instabilitate fără precedent, și observă noile evoluții în relația dintre sectorul public și cel privat, precum și schimbările din politicile monetare și economice în cadrul cărora, în contextul dezechilibrelor pieței și al lipsei de reglementare și supraveghere, intervenția sectorului public ocupă din nou un rol central, manifestându-se uneori chiar sub forma naționalizărilor;

| 3. | evidențiază faptul că criza din sectoarele strategice, în special în domeniul finanțelor și transporturilor, determină investiții publice semnificative în achiziții, fără a se acorda atenție faptului că operațiunile de salvare trebuie să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru sprijinirea și dezvoltarea economiei europene și nu răspund doar unor interese exclusiv naționale; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că criza din sectoarele strategice, în special în domeniul finanțelor și transporturilor, determină investiții publice semnificative în achiziții, fără a se acorda atenție faptului că operațiunile de salvare trebuie să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru sprijinirea și dezvoltarea economiei europene și nu răspund doar unor interese exclusiv naționale;

| 4. | consideră că statele membre și Comisia trebuie să realizeze o evaluare adecvată a consecințelor asupra finanțelor publice ale sprijinului și participării sectorului public acordate principalelor industrii și sectorului financiar și de credit; ar considera utilă și evaluarea acestor repercusiuni în raport cu concurența, funcționarea pieței interne și menținerea unor condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

4.

consideră că statele membre și Comisia trebuie să realizeze o evaluare adecvată a consecințelor asupra finanțelor publice ale sprijinului și participării sectorului public acordate principalelor industrii și sectorului financiar și de credit; ar considera utilă și evaluarea acestor repercusiuni în raport cu concurența, funcționarea pieței interne și menținerea unor condiții de concurență echitabile;

| 5. | subliniază faptul că Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) revizuit permite deja luarea de măsuri pentru a răspunde unor situații deosebit de grave și faptul că consolidarea financiară și obiectivele stabilite în cadrul planurilor de stabilitate și de convergență prezintă în continuare o importanță deosebită pentru perspectivele de redresare și de creștere; sprijină integral, în această privință, cele mai recente concluzii ale președinției prezentate ca urmare a reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008, subliniind necesitatea atât a flexibilității, cât și a caracterului durabil al finanțelor publice în vederea unei redresări economice rapide și susținute; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) revizuit permite deja luarea de măsuri pentru a răspunde unor situații deosebit de grave și faptul că consolidarea financiară și obiectivele stabilite în cadrul planurilor de stabilitate și de convergență prezintă în continuare o importanță deosebită pentru perspectivele de redresare și de creștere; sprijină integral, în această privință, cele mai recente concluzii ale președinției prezentate ca urmare a reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008, subliniind necesitatea atât a flexibilității, cât și a caracterului durabil al finanțelor publice în vederea unei redresări economice rapide și susținute;

| 6. | reamintește importanța unei abordări coordonate la nivel comunitar pentru a combate evaziunea fiscală și paradisurile fiscale – în interesul cetățenilor, a contribuabililor și a finanțelor publice – în special într-un moment în care consolidarea financiară și nivelul datoriei publice riscă să fie afectate negativ de investițiile publice importante realizate în favoarea actorilor financiari și industriali de anvergură; |
| --- | --- |

6.

reamintește importanța unei abordări coordonate la nivel comunitar pentru a combate evaziunea fiscală și paradisurile fiscale – în interesul cetățenilor, a contribuabililor și a finanțelor publice – în special într-un moment în care consolidarea financiară și nivelul datoriei publice riscă să fie afectate negativ de investițiile publice importante realizate în favoarea actorilor financiari și industriali de anvergură;

| 7. | subliniază faptul că este și în interesul cetățenilor, al contribuabililor și al bugetelor publice să garanteze că toate intervențiile și utilizările fondurilor publice pentru salvarea organizațiilor financiare sunt însoțite de o supraveghere adecvată, de îmbunătățiri concrete în domeniul guvernării și conduitei în afaceri ale întreprinderii sau instituției, de limite precise în ceea ce privește remunerația personalului de conducere și de o responsabilitate clară față de autoritățile publice; consideră că ar fi utilă, în acest context, sprijinirea de către Comisie a introducerii de linii directoare pentru a garanta punerea în aplicare coerentă și coordonată a diferitelor planuri naționale de acțiune; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că este și în interesul cetățenilor, al contribuabililor și al bugetelor publice să garanteze că toate intervențiile și utilizările fondurilor publice pentru salvarea organizațiilor financiare sunt însoțite de o supraveghere adecvată, de îmbunătățiri concrete în domeniul guvernării și conduitei în afaceri ale întreprinderii sau instituției, de limite precise în ceea ce privește remunerația personalului de conducere și de o responsabilitate clară față de autoritățile publice; consideră că ar fi utilă, în acest context, sprijinirea de către Comisie a introducerii de linii directoare pentru a garanta punerea în aplicare coerentă și coordonată a diferitelor planuri naționale de acțiune;

| 8. | consideră că intervenția masivă a sectorului public practicată în mai multe state membre pentru salvarea și sprijinirea industriei bancare și financiare va avea consecințe clare asupra finanțelor publice și a veniturilor cetățenilor; consideră că este necesar, prin urmare, ca sarcina fiscală să fie distribuită în mod corespunzător și echitabil între toți contribuabilii, ceea ce presupune astfel, pe de o parte, aplicarea unui nivel adecvat de impozitare tuturor actorilor financiari și, pe de altă parte, o reducere progresivă și accentuată a sarcinii fiscale asupra salariilor și pensiilor de nivel mediu și redus – prin deduceri fiscale, rate de impozitare revizuite și compensarea piedicilor fiscale – astfel încât să se reducă sărăcia, și nu doar sărăcia extremă, să se promoveze consumul și creșterea cererii, oferind astfel un răspuns anticiclic la actuala criză economică care conduce la recesiune; |
| --- | --- |

8.

consideră că intervenția masivă a sectorului public practicată în mai multe state membre pentru salvarea și sprijinirea industriei bancare și financiare va avea consecințe clare asupra finanțelor publice și a veniturilor cetățenilor; consideră că este necesar, prin urmare, ca sarcina fiscală să fie distribuită în mod corespunzător și echitabil între toți contribuabilii, ceea ce presupune astfel, pe de o parte, aplicarea unui nivel adecvat de impozitare tuturor actorilor financiari și, pe de altă parte, o reducere progresivă și accentuată a sarcinii fiscale asupra salariilor și pensiilor de nivel mediu și redus – prin deduceri fiscale, rate de impozitare revizuite și compensarea piedicilor fiscale – astfel încât să se reducă sărăcia, și nu doar sărăcia extremă, să se promoveze consumul și creșterea cererii, oferind astfel un răspuns anticiclic la actuala criză economică care conduce la recesiune;

| 9. | evidențiază faptul că politicile macroeconomice europene trebuie să ofere un răspuns rapid și coordonat în fața riscurilor de recesiune și instabilitate financiară și îndeamnă Comisia și statele membre - în special cele din zona euro - să utilizeze în mod rațional și unidirecționat flexibilitatea oferită de PSC, precum și să recurgă la mecanisme anticiclice adecvate care să vizeze schimbările structurale, alocarea eficientă a fondurilor publice, restructurarea cheltuielilor publice și investiții pentru creștere în conformitate cu obiectivele de la Lisabona, acordând o atenție sporită rolului întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

9.

evidențiază faptul că politicile macroeconomice europene trebuie să ofere un răspuns rapid și coordonat în fața riscurilor de recesiune și instabilitate financiară și îndeamnă Comisia și statele membre - în special cele din zona euro - să utilizeze în mod rațional și unidirecționat flexibilitatea oferită de PSC, precum și să recurgă la mecanisme anticiclice adecvate care să vizeze schimbările structurale, alocarea eficientă a fondurilor publice, restructurarea cheltuielilor publice și investiții pentru creștere în conformitate cu obiectivele de la Lisabona, acordând o atenție sporită rolului întreprinderilor mici și mijlocii;

| 10. | subliniază, în acest context, necesitatea unei abordări comune - în special în zona euro – la nivelul politicilor salariale, care să asigure creșteri salariale în conformitate cu inflația și productivitatea reale, deoarece politicile fiscale și salariale constituie pârghii puternice și eficiente pentru cerere, precum și pentru stabilitatea și creșterea economică; |
| --- | --- |

10.

subliniază, în acest context, necesitatea unei abordări comune - în special în zona euro – la nivelul politicilor salariale, care să asigure creșteri salariale în conformitate cu inflația și productivitatea reale, deoarece politicile fiscale și salariale constituie pârghii puternice și eficiente pentru cerere, precum și pentru stabilitatea și creșterea economică;

| 11. | salută delimitarea unor domenii de luare a deciziilor prin care Eurogrupul acționează ca (principal) organism politic și economic de coordonare care formulează răspunsuri rapide și strategii comune, nu doar în fața crizei economice și financiare, ci și pentru a revitaliza strategiile macroeconomice și de investiții comune care vizează să îmbunătățească perspectivele de creștere, să evite consecințele grave asupra finanțelor publice și stabilității financiare în Uniunea Europeană și să contribuie la realizarea unui mai bun echilibru între politicile economice și monetare în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

salută delimitarea unor domenii de luare a deciziilor prin care Eurogrupul acționează ca (principal) organism politic și economic de coordonare care formulează răspunsuri rapide și strategii comune, nu doar în fața crizei economice și financiare, ci și pentru a revitaliza strategiile macroeconomice și de investiții comune care vizează să îmbunătățească perspectivele de creștere, să evite consecințele grave asupra finanțelor publice și stabilității financiare în Uniunea Europeană și să contribuie la realizarea unui mai bun echilibru între politicile economice și monetare în cadrul Uniunii Europene;

| 12. | consideră că ar fi util să se creeze un mecanism obligatoriu de consultare și coordonare între Comisie și statele membre – în special membrii Eurogrupului – înaintea adoptării de măsuri economice importante, mai ales în ceea ce privește măsurile care vizează volatilitatea prețurilor la energie, materii prime și produse alimentare; |
| --- | --- |

12.

consideră că ar fi util să se creeze un mecanism obligatoriu de consultare și coordonare între Comisie și statele membre – în special membrii Eurogrupului – înaintea adoptării de măsuri economice importante, mai ales în ceea ce privește măsurile care vizează volatilitatea prețurilor la energie, materii prime și produse alimentare;

Viabilitatea finanțelor publice și eficiența componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere

| 13. | consideră că viabilitatea finanțelor publice este o condiție prealabilă și prioritară nu doar pentru stabilitate și creștere, elaborarea politicilor macroeconomice, de ocupare a forței de muncă, sociale și de mediu ale fiecărui stat membru, ci și pentru viitorul economiei și al modelului social european, indispensabil pentru dezvoltarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

consideră că viabilitatea finanțelor publice este o condiție prealabilă și prioritară nu doar pentru stabilitate și creștere, elaborarea politicilor macroeconomice, de ocupare a forței de muncă, sociale și de mediu ale fiecărui stat membru, ci și pentru viitorul economiei și al modelului social european, indispensabil pentru dezvoltarea Uniunii Europene;

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare privind consecințele directe ale actualei crize financiare internaționale asupra viabilității și calității finanțelor publice în statele membre; își exprimă îngrijorarea în special cu privire la impactul acestei crize asupra economiei reale și asupra balanței de plăți în noile state membre, care nu fac parte din zona euro și care suferă o reducere drastică a investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

14.

își exprimă profunda îngrijorare privind consecințele directe ale actualei crize financiare internaționale asupra viabilității și calității finanțelor publice în statele membre; își exprimă îngrijorarea în special cu privire la impactul acestei crize asupra economiei reale și asupra balanței de plăți în noile state membre, care nu fac parte din zona euro și care suferă o reducere drastică a investițiilor străine directe;

| 15. | subliniază faptul că deficitul și datoria publică au un efect negativ asupra creșterii în măsura în care acestea limitează marjele de manevră ale statelor membre în perioade de criză; invită statele membre să depună eforturi mai susținute pentru a-și consolida bugetele și pentru a reduce datoria publică în perioadele de creștere, ceea ce reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea unei economii europene sănătoase, competitive și durabile; evidențiază, de asemenea, faptul că măsurile necorespunzătoare de reducere a deficitului și a datoriei publice, cum ar fi reducerile neselective ale investițiilor publice, au consecințe negative asupra perspectivelor de creștere pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că deficitul și datoria publică au un efect negativ asupra creșterii în măsura în care acestea limitează marjele de manevră ale statelor membre în perioade de criză; invită statele membre să depună eforturi mai susținute pentru a-și consolida bugetele și pentru a reduce datoria publică în perioadele de creștere, ceea ce reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea unei economii europene sănătoase, competitive și durabile; evidențiază, de asemenea, faptul că măsurile necorespunzătoare de reducere a deficitului și a datoriei publice, cum ar fi reducerile neselective ale investițiilor publice, au consecințe negative asupra perspectivelor de creștere pe termen lung;

| 16. | subliniază faptul că, în lumina noii situații internaționale cauzate de criza financiară actuală și de declinul economic care a început deja să afecteze ocuparea forței de muncă și creșterea în zona euro, deficitele crescânde sunt greu de evitat; sugerează, prin urmare, ca statele membre să utilizeze mai bine flexibilitatea oferită de PSC pentru a încuraja redresarea și creșterea economică; atrage atenția asupra implicațiilor bugetare ale crizei financiare actuale și invită Comisia să evalueze efectele pe care fondurile publice utilizate în planurile de salvare destinate instituțiilor financiare naționale le au asupra finanțelor publice ale statelor membre; invită Comisia să analizeze efectele criteriilor PSC în actualul context, în care creșterea economică este lentă și mai multe state membre se confruntă cu perspectiva recesiunii, și solicită o evaluare a efectelor creșterii costului creditului asupra datoriei publice a statelor membre; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că, în lumina noii situații internaționale cauzate de criza financiară actuală și de declinul economic care a început deja să afecteze ocuparea forței de muncă și creșterea în zona euro, deficitele crescânde sunt greu de evitat; sugerează, prin urmare, ca statele membre să utilizeze mai bine flexibilitatea oferită de PSC pentru a încuraja redresarea și creșterea economică; atrage atenția asupra implicațiilor bugetare ale crizei financiare actuale și invită Comisia să evalueze efectele pe care fondurile publice utilizate în planurile de salvare destinate instituțiilor financiare naționale le au asupra finanțelor publice ale statelor membre; invită Comisia să analizeze efectele criteriilor PSC în actualul context, în care creșterea economică este lentă și mai multe state membre se confruntă cu perspectiva recesiunii, și solicită o evaluare a efectelor creșterii costului creditului asupra datoriei publice a statelor membre;

| 17. | constată buna funcționare a PSC revizuit; consideră că, în anii precedenți, componenta corectivă a fost aplicată în mod satisfăcător și subliniază importanța componentei preventive ca instrument esențial pentru asigurarea viabilității și convergenței politicilor financiare ale statelor membre, în special cele din zona euro; |
| --- | --- |

17.

constată buna funcționare a PSC revizuit; consideră că, în anii precedenți, componenta corectivă a fost aplicată în mod satisfăcător și subliniază importanța componentei preventive ca instrument esențial pentru asigurarea viabilității și convergenței politicilor financiare ale statelor membre, în special cele din zona euro;

| 18. | împărtășește opinia Comisiei privind importanța componentei preventive a PSC, sprijinul și solicitările adresate statelor membre, precum și schimbul de bune practici; recunoaște, în special, faptul că această componentă ar trebui să se bazeze pe o abordare pe termen mediu a politicilor bugetare și pe coordonarea la nivel comunitar, având în vedere faptul că adoptarea unor măsuri eficiente necesită o înțelegere comună a provocărilor cu care se confruntă politicile economice și bugetare în Uniunea Europeană și un angajament politic ferm de a le soluționa prin intervenții anticiclice care să aibă aceeași orientare; |
| --- | --- |

18.

împărtășește opinia Comisiei privind importanța componentei preventive a PSC, sprijinul și solicitările adresate statelor membre, precum și schimbul de bune practici; recunoaște, în special, faptul că această componentă ar trebui să se bazeze pe o abordare pe termen mediu a politicilor bugetare și pe coordonarea la nivel comunitar, având în vedere faptul că adoptarea unor măsuri eficiente necesită o înțelegere comună a provocărilor cu care se confruntă politicile economice și bugetare în Uniunea Europeană și un angajament politic ferm de a le soluționa prin intervenții anticiclice care să aibă aceeași orientare;

| 19. | subliniază importanța obiectivului pe termen mediu (OTM) ca țintă bugetară specifică atașată politicilor economice, fiscale și de venituri, care ar trebui atins prin intermediul dialogului macroeconomic, adaptat la situația din fiecare stat membru și desfășurat pe o bază multianuală; îndeamnă statele membre să consolideze credibilitatea și legitimitatea OTM atât la nivel național, prin implicarea mai strânsă a departamentelor guvernamentale, a parlamentelor naționale și a partenerilor sociali (asumare la nivel național), cât și la nivel local, prin finanțe publice locale și prin elaborarea unor PSC și OTM regionale, ținând seama de impactul pe care cheltuielile și investițiile publice locale îl au asupra finanțelor publice naționale și asupra perspectivelor de creștere ale diferitelor țări; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța obiectivului pe termen mediu (OTM) ca țintă bugetară specifică atașată politicilor economice, fiscale și de venituri, care ar trebui atins prin intermediul dialogului macroeconomic, adaptat la situația din fiecare stat membru și desfășurat pe o bază multianuală; îndeamnă statele membre să consolideze credibilitatea și legitimitatea OTM atât la nivel național, prin implicarea mai strânsă a departamentelor guvernamentale, a parlamentelor naționale și a partenerilor sociali (asumare la nivel național), cât și la nivel local, prin finanțe publice locale și prin elaborarea unor PSC și OTM regionale, ținând seama de impactul pe care cheltuielile și investițiile publice locale îl au asupra finanțelor publice naționale și asupra perspectivelor de creștere ale diferitelor țări;

| 20. | consideră că elaborarea și execuția unor bugete anuale, precum și coerența programelor bugetare multianuale au o importanță fundamentală; solicită statelor membre o mai mare rigoare în elaborarea previziunilor macroeconomice și o coordonare mai strânsă în definirea criteriilor, a termenelor și a obiectivelor cadrelor de cheltuieli multianuale, cu scopul de a garanta creșterea eficienței și îmbunătățirea performanțelor politicilor bugetare și macroeconomice la nivel comunitar; |
| --- | --- |

20.

consideră că elaborarea și execuția unor bugete anuale, precum și coerența programelor bugetare multianuale au o importanță fundamentală; solicită statelor membre o mai mare rigoare în elaborarea previziunilor macroeconomice și o coordonare mai strânsă în definirea criteriilor, a termenelor și a obiectivelor cadrelor de cheltuieli multianuale, cu scopul de a garanta creșterea eficienței și îmbunătățirea performanțelor politicilor bugetare și macroeconomice la nivel comunitar;

| 21. | subliniază faptul că, pentru a fi mai bine pregătite să facă față șocurilor externe, statele membre necesită reforme structurale suplimentare și o disciplină bugetară mai strictă, precum și politici fiscale anticiclice, care să reducă deficitele bugetare în perioade de creștere economică; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, pentru a fi mai bine pregătite să facă față șocurilor externe, statele membre necesită reforme structurale suplimentare și o disciplină bugetară mai strictă, precum și politici fiscale anticiclice, care să reducă deficitele bugetare în perioade de creștere economică;

| 22. | subliniază importanța elaborării de planuri macroeconomice pentru combaterea șocurilor externe (precum criza financiară generată de creditele ipotecare cu risc ridicat), planuri care să țină seama atât de situația din zona euro, cât și de cea din economiile din Uniunea Europeană care recuperează decalajul; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța elaborării de planuri macroeconomice pentru combaterea șocurilor externe (precum criza financiară generată de creditele ipotecare cu risc ridicat), planuri care să țină seama atât de situația din zona euro, cât și de cea din economiile din Uniunea Europeană care recuperează decalajul;

Finanțele publice – un element-cheie al unei abordări economice mai ample și mai cuprinzătoare

| 23. | subliniază că obiectivul-cheie de a avea finanțe publice sănătoase și consolidate ar trebui definit pe baza obligațiilor impuse de noul PSC și, în același timp, pe baza perspectivelor de dezvoltare, de creștere și de competitivitate ale Strategiei de la Lisabona, conform căreia sunt necesare atât reforme structurale, cât și o structură a cheltuielilor publice și a impozitelor care să sprijine investițiile (în capitalul uman, cercetare și inovare, educație și formare, inclusiv învățământul superior, sănătate, infrastructură, mediu, securitate și justiție) și redistribuirea venitului pentru a promova coeziunea socială, creșterea și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

23.

subliniază că obiectivul-cheie de a avea finanțe publice sănătoase și consolidate ar trebui definit pe baza obligațiilor impuse de noul PSC și, în același timp, pe baza perspectivelor de dezvoltare, de creștere și de competitivitate ale Strategiei de la Lisabona, conform căreia sunt necesare atât reforme structurale, cât și o structură a cheltuielilor publice și a impozitelor care să sprijine investițiile (în capitalul uman, cercetare și inovare, educație și formare, inclusiv învățământul superior, sănătate, infrastructură, mediu, securitate și justiție) și redistribuirea venitului pentru a promova coeziunea socială, creșterea și ocuparea forței de muncă;

| 24. | evidențiază faptul că obiectivele în materie de finanțe publice, definite pe baza orientărilor integrate ale noului ciclu de la Lisabona, ar trebui să asigure o legătură coerentă și organică între planurile de stabilitate și convergență și planurile naționale de reformă; consideră că valoarea adăugată a unor finanțe publice europene sănătoase și orientate către creștere ar trebui să fie reflectată – în special în zona euro – de o politică europeană de investiții publice în infrastructură, elaborată și coordonată pe baza unor obiective comune, care ar putea fi finanțată nu doar din bugetele naționale și (parțial) din bugetul UE, ci și prin intermediul unor noi instrumente financiare europene (de exemplu, euro-obligațiunile sau Fondul European de Investiții), care vizează sprijinirea creșterii, a productivității și a competitivității Uniunii Europene și a zonei euro pe plan internațional; |
| --- | --- |

24.

evidențiază faptul că obiectivele în materie de finanțe publice, definite pe baza orientărilor integrate ale noului ciclu de la Lisabona, ar trebui să asigure o legătură coerentă și organică între planurile de stabilitate și convergență și planurile naționale de reformă; consideră că valoarea adăugată a unor finanțe publice europene sănătoase și orientate către creștere ar trebui să fie reflectată – în special în zona euro – de o politică europeană de investiții publice în infrastructură, elaborată și coordonată pe baza unor obiective comune, care ar putea fi finanțată nu doar din bugetele naționale și (parțial) din bugetul UE, ci și prin intermediul unor noi instrumente financiare europene (de exemplu, euro-obligațiunile sau Fondul European de Investiții), care vizează sprijinirea creșterii, a productivității și a competitivității Uniunii Europene și a zonei euro pe plan internațional;

| 25. | consideră că ar fi util să se creeze un mecanism obligatoriu de consultare a parlamentelor naționale, concomitent cu Parlamentul European, în scopul definirii în mod coordonat a programelor de stabilitate și de convergență din cadrul PSC, precum și a programelor naționale de reformă din cadrul orientărilor integrate de la Lisabona, astfel încât acestea să fie asociate și prezentate împreună, eventual în toamna fiecărui an; |
| --- | --- |

25.

consideră că ar fi util să se creeze un mecanism obligatoriu de consultare a parlamentelor naționale, concomitent cu Parlamentul European, în scopul definirii în mod coordonat a programelor de stabilitate și de convergență din cadrul PSC, precum și a programelor naționale de reformă din cadrul orientărilor integrate de la Lisabona, astfel încât acestea să fie asociate și prezentate împreună, eventual în toamna fiecărui an;

| 26. | este de acord că schimbările demografice accentuează necesitatea unor reforme structurale, în special în ceea ce privește regimurile de pensii, sănătatea publică și serviciile de îngrijire pe termen lung, și subliniază faptul că ar fi prea restrictiv să se adopte o abordare concentrată doar pe îmbătrânirea populației (și scăderea natalității), fără a ține seama de efectele globalizării, inclusiv fluxurile inepuizabile de imigranți din țări terțe, generate nu numai de dificultăți economice, ci și de războaie și catastrofe climatice; |
| --- | --- |

26.

este de acord că schimbările demografice accentuează necesitatea unor reforme structurale, în special în ceea ce privește regimurile de pensii, sănătatea publică și serviciile de îngrijire pe termen lung, și subliniază faptul că ar fi prea restrictiv să se adopte o abordare concentrată doar pe îmbătrânirea populației (și scăderea natalității), fără a ține seama de efectele globalizării, inclusiv fluxurile inepuizabile de imigranți din țări terțe, generate nu numai de dificultăți economice, ci și de războaie și catastrofe climatice;

| 27. | reamintește importanța politicilor în domeniul ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale, adaptate la nevoile diferitor generații, genuri și oameni, bazate pe principiile flexisecurității și, prin urmare, pe acțiuni proactive care vizează sprijinirea salariilor și a veniturilor, prin intermediul dialogului social și care acordă prioritate creșterii productivității, fără a neglija măsurile de protecție a pensiilor, dat fiind faptul că pensiile insuficiente reprezintă nu doar o problemă socială, ci implică și o majorare a cheltuielilor de securitate socială și, prin urmare, costuri sporite pentru finanțele publice; |
| --- | --- |

27.

reamintește importanța politicilor în domeniul ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale, adaptate la nevoile diferitor generații, genuri și oameni, bazate pe principiile flexisecurității și, prin urmare, pe acțiuni proactive care vizează sprijinirea salariilor și a veniturilor, prin intermediul dialogului social și care acordă prioritate creșterii productivității, fără a neglija măsurile de protecție a pensiilor, dat fiind faptul că pensiile insuficiente reprezintă nu doar o problemă socială, ci implică și o majorare a cheltuielilor de securitate socială și, prin urmare, costuri sporite pentru finanțele publice;

| 28. | consideră că piețele și serviciile financiare care sunt integrate în cadrul politicilor Strategiei de la Lisabona ar trebui să se bazeze pe stabilitatea financiară și pe mecanismele de supraveghere, garantând protecție împotriva consecințelor negative asupra creșterii și finanțelor publice; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea de produse derivate și instrumente financiare noi, în special de către administrațiile locale, fapt care ar putea afecta grav comunitățile locale; |
| --- | --- |

28.

consideră că piețele și serviciile financiare care sunt integrate în cadrul politicilor Strategiei de la Lisabona ar trebui să se bazeze pe stabilitatea financiară și pe mecanismele de supraveghere, garantând protecție împotriva consecințelor negative asupra creșterii și finanțelor publice; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea de produse derivate și instrumente financiare noi, în special de către administrațiile locale, fapt care ar putea afecta grav comunitățile locale;

| 29. | consideră necesar să se adopte o nouă abordare a finanțelor publice care să fie sistematică și coordonată între statele membre, și în special cele din zona euro, să vizeze sprijinirea creșterii economice pe termen lung (și a potențialului pentru creștere) și să fie concentrată pe un cadru multidimensional de definire și măsurare a calității finanțelor publice care să confere putere economiei europene pentru a rezista în fața șocurilor externe și care să îi permită să răspundă provocărilor demografice și concurenței internaționale și să garanteze echitatea și coeziunea socială; |
| --- | --- |

29.

consideră necesar să se adopte o nouă abordare a finanțelor publice care să fie sistematică și coordonată între statele membre, și în special cele din zona euro, să vizeze sprijinirea creșterii economice pe termen lung (și a potențialului pentru creștere) și să fie concentrată pe un cadru multidimensional de definire și măsurare a calității finanțelor publice care să confere putere economiei europene pentru a rezista în fața șocurilor externe și care să îi permită să răspundă provocărilor demografice și concurenței internaționale și să garanteze echitatea și coeziunea socială;

Calitatea finanțelor publice: venituri și cheltuieli

| 30. | consideră că este fundamental ca statele membre să urmărească punerea în aplicare a unor politici în materie de finanțe publice de calitate, coerente și bazate pe o metodă de evaluare care să cuprindă indicatori și obiective, în elaborarea și definirea cărora să fie implicat atât Parlamentul European, cât și parlamentele naționale; consideră că propunerea Comisiei este utilă și sprijină un sistem de evaluare a politicilor bugetare care să vizeze aspecte specifice precum structura, eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice, structura și eficiența sistemelor de venituri, eficiența și calitatea administrației publice, o bună gestionare a bugetului și o metodă de coordonare a politicilor în materie de finanțe publice de calitate din statele membre; solicită îmbunătățirea comparabilității bugetelor naționale pentru a răspunde obiectivelor menționate anterior; |
| --- | --- |

30.

consideră că este fundamental ca statele membre să urmărească punerea în aplicare a unor politici în materie de finanțe publice de calitate, coerente și bazate pe o metodă de evaluare care să cuprindă indicatori și obiective, în elaborarea și definirea cărora să fie implicat atât Parlamentul European, cât și parlamentele naționale; consideră că propunerea Comisiei este utilă și sprijină un sistem de evaluare a politicilor bugetare care să vizeze aspecte specifice precum structura, eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice, structura și eficiența sistemelor de venituri, eficiența și calitatea administrației publice, o bună gestionare a bugetului și o metodă de coordonare a politicilor în materie de finanțe publice de calitate din statele membre; solicită îmbunătățirea comparabilității bugetelor naționale pentru a răspunde obiectivelor menționate anterior;

| 31. | îndeamnă statele membre să adopte atât politici în materie de finanțe publice de calitate, cât și un sistem de evaluare a politicilor bugetare – precum întocmirea bugetului în funcție de performanțe (PBB- „performance based budgeting”) (pe baza modelului OCDE) – care să vizeze îmbunătățirea calității cheltuielilor publice prin consolidarea legăturii dintre alocarea resurselor și rezultate; constată că integrarea dimensiunii de gen în buget este un bun exemplu de PBB, metodă propusă și sprijinită de Parlamentul European și aplicată, în diferite grade, la nivel local și central în diverse state membre și care ar trebui pusă în aplicare într-un mod mai coerent, inclusiv la nivel comunitar; invită Comisia să elaboreze metode, orientări și indicatori în materie de PBB care să permită compararea și armonizarea politicilor financiare și macroeconomice ale statelor membre, și recunoaște că acest lucru necesită o implicare sporită și, prin urmare, o mai mare responsabilitate din partea cetățenilor informați; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă statele membre să adopte atât politici în materie de finanțe publice de calitate, cât și un sistem de evaluare a politicilor bugetare – precum întocmirea bugetului în funcție de performanțe (PBB- „performance based budgeting”) (pe baza modelului OCDE) – care să vizeze îmbunătățirea calității cheltuielilor publice prin consolidarea legăturii dintre alocarea resurselor și rezultate; constată că integrarea dimensiunii de gen în buget este un bun exemplu de PBB, metodă propusă și sprijinită de Parlamentul European și aplicată, în diferite grade, la nivel local și central în diverse state membre și care ar trebui pusă în aplicare într-un mod mai coerent, inclusiv la nivel comunitar; invită Comisia să elaboreze metode, orientări și indicatori în materie de PBB care să permită compararea și armonizarea politicilor financiare și macroeconomice ale statelor membre, și recunoaște că acest lucru necesită o implicare sporită și, prin urmare, o mai mare responsabilitate din partea cetățenilor informați;

| 32. | salută procesul de reflecție inițiat de Comisie privind modalitatea de a introduce noțiunile de calitate, eficacitate și eficiență în sistemul de venituri; consideră că reformele fiscale din statele membre vor conduce la consolidarea creșterii doar dacă acestea țin cont de condițiile specifice ale sistemului instituțional și administrativ, ale sistemului de producție și ale pieței muncii (în special rata de ocupare a forței de muncă și dimensiunea economiei subterane) din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

32.

salută procesul de reflecție inițiat de Comisie privind modalitatea de a introduce noțiunile de calitate, eficacitate și eficiență în sistemul de venituri; consideră că reformele fiscale din statele membre vor conduce la consolidarea creșterii doar dacă acestea țin cont de condițiile specifice ale sistemului instituțional și administrativ, ale sistemului de producție și ale pieței muncii (în special rata de ocupare a forței de muncă și dimensiunea economiei subterane) din fiecare stat membru;

| 33. | atrage atenția asupra diferențelor existente între statele membre în ceea ce privește presiunea și structurile fiscale; recunoaște dificultatea elaborării unei reforme fiscale omogene care să permită consolidarea creșterii – având în vedere avantajele (lărgirea bazei de impozitare) și dezavantajele (scăderea importanței principiului progresivității) unei treceri de la impozitarea directă la cea indirectă în funcție de consum; subliniază, cu toate acestea, că anumite măsuri comune de reformă fiscală ar putea conduce la îmbunătățirea în mod semnificativ a eficienței sistemului fiscal și a veniturilor fiscale, la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, reducerea distorsiunilor și consolidarea creșterii la nivel european, în special, între altele:






  — | introducerea unei baze de impozitare mai largi (și a unei cote de impozitare mai mici) cu scopul de a reduce distorsiunile și de a crește veniturile; |
| --- | --- | --- |

33.

atrage atenția asupra diferențelor existente între statele membre în ceea ce privește presiunea și structurile fiscale; recunoaște dificultatea elaborării unei reforme fiscale omogene care să permită consolidarea creșterii – având în vedere avantajele (lărgirea bazei de impozitare) și dezavantajele (scăderea importanței principiului progresivității) unei treceri de la impozitarea directă la cea indirectă în funcție de consum; subliniază, cu toate acestea, că anumite măsuri comune de reformă fiscală ar putea conduce la îmbunătățirea în mod semnificativ a eficienței sistemului fiscal și a veniturilor fiscale, la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, reducerea distorsiunilor și consolidarea creșterii la nivel european, în special, între altele:

—

introducerea unei baze de impozitare mai largi (și a unei cote de impozitare mai mici) cu scopul de a reduce distorsiunile și de a crește veniturile;

| — | reducerea presiunii fiscale asupra muncii printr-o alocare mai echitabilă a sarcinii fiscale între diferitele categorii de contribuabili; reorganizarea regimurilor de stimulente și de scutiri fiscale și, în special, transferul către alți factori sau sectoare; |
| --- | --- |

—

reducerea presiunii fiscale asupra muncii printr-o alocare mai echitabilă a sarcinii fiscale între diferitele categorii de contribuabili; reorganizarea regimurilor de stimulente și de scutiri fiscale și, în special, transferul către alți factori sau sectoare;

| 34. | atrage atenția asupra faptului că reformele fiscale care vizează garantarea unor finanțe publice sănătoase, creșterea, eficiența, simplificarea, eliminarea distorsiunilor și combaterea fraudei, evaziunii și paradisurilor fiscale vor fi mai eficiente dacă vor fi întreprinse în mod coordonat și consolidat de statele membre, în special cele din zona euro, ținând seama de potențialul de dezvoltare al pieței interne și de competitivitatea acesteia; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra faptului că reformele fiscale care vizează garantarea unor finanțe publice sănătoase, creșterea, eficiența, simplificarea, eliminarea distorsiunilor și combaterea fraudei, evaziunii și paradisurilor fiscale vor fi mai eficiente dacă vor fi întreprinse în mod coordonat și consolidat de statele membre, în special cele din zona euro, ținând seama de potențialul de dezvoltare al pieței interne și de competitivitatea acesteia;

| 35. | insistă asupra factorului determinant al structurii cheltuielilor publice care vizează o creștere durabilă și subliniază faptul că eficiența și calitatea investițiilor în infrastructură și în capitalul uman, care acordă prioritate serviciilor de interes general, bazându-se pe o definiție prealabilă a nevoilor persoanelor și a structurii populației și ținând seama de politicile privind egalitatea de gen, precum și de schimbările demografice, contribuie la creșterea productivității și a competitivității economiei europene; evidențiază faptul că presiunea asupra serviciilor sociale și medicale determinată de îmbătrânirea populației poate fi redusă prin intermediul investițiilor în educația medicală; subliniază necesitatea reorganizării cheltuielilor publice prin realocarea unor posturi bugetare către sectoare care încurajează creșterea, prin utilizarea mai eficientă a resurselor publice și prin crearea unei rețele integrate adecvate de tip public-privat; |
| --- | --- |

35.

insistă asupra factorului determinant al structurii cheltuielilor publice care vizează o creștere durabilă și subliniază faptul că eficiența și calitatea investițiilor în infrastructură și în capitalul uman, care acordă prioritate serviciilor de interes general, bazându-se pe o definiție prealabilă a nevoilor persoanelor și a structurii populației și ținând seama de politicile privind egalitatea de gen, precum și de schimbările demografice, contribuie la creșterea productivității și a competitivității economiei europene; evidențiază faptul că presiunea asupra serviciilor sociale și medicale determinată de îmbătrânirea populației poate fi redusă prin intermediul investițiilor în educația medicală; subliniază necesitatea reorganizării cheltuielilor publice prin realocarea unor posturi bugetare către sectoare care încurajează creșterea, prin utilizarea mai eficientă a resurselor publice și prin crearea unei rețele integrate adecvate de tip public-privat;

| 36. | evidențiază necesitatea de a reforma și moderniza administrațiile publice, care sunt elementul-cheie al sistemului de cheltuieli și venituri publice, și de a garanta că acestea respectă cerințele de eficacitate, eficiență și productivitate, de responsabilitate și de evaluare a rezultatelor, adaptate structurii administrației publice și a instituțiilor naționale și locale ale statelor membre, și ținând seama în mod corespunzător de obligațiile și oportunitățile legate de funcționarea Uniunii Europene, astfel încât sectorul public să fie asociat unui buget solid și să contribuie la creșterea competitivității economice; |
| --- | --- |

36.

evidențiază necesitatea de a reforma și moderniza administrațiile publice, care sunt elementul-cheie al sistemului de cheltuieli și venituri publice, și de a garanta că acestea respectă cerințele de eficacitate, eficiență și productivitate, de responsabilitate și de evaluare a rezultatelor, adaptate structurii administrației publice și a instituțiilor naționale și locale ale statelor membre, și ținând seama în mod corespunzător de obligațiile și oportunitățile legate de funcționarea Uniunii Europene, astfel încât sectorul public să fie asociat unui buget solid și să contribuie la creșterea competitivității economice;

| 37. | subliniază rolul central al bunei gestionări a bugetului, bazată pe un sistem de reguli și proceduri care vizează definirea modului în care bugetele publice ar trebui întocmite, executate și monitorizate pe termen mediu, ținând seama de consolidarea bugetară a statelor membre și de reorganizarea cheltuielilor publice; aceste reguli și proceduri trebuie să fie însoțite de o metodă de analiză a contextului (la nivel comunitar, național și local) și de definirea obiectivelor, care include evaluarea anterioară și ulterioară de impact, verificarea și evaluarea rezultatelor și performanțelor, precum și mecanisme de ajustare în conformitate cu PBB; consideră că ar trebui luate măsuri pentru a garanta că normele de guvernanță fiscală ale statelor membre sunt omogene și adaptate la context, în ceea ce privește calendarul și obiectivele, în special în zona euro; consideră, de asemenea, că respectivele norme de guvernață fiscală ar trebui legate de guvernanța economică pentru a sprijini opțiuni bugetare, economice și de investiții comune, având aceleași obiective cu scopul de a consolida eficiența și de a obține rezultate semnificative, și mai necesare într-un context economic dificil precum cel pe care îl traversăm; consideră că planurile de relansare naționale necoordonate riscă să se neutralizeze reciproc; estimează, în acest sens, că bugetele naționale trebuie elaborate pe baza unor perspective și a unor analize economice comune; |
| --- | --- |

37.

subliniază rolul central al bunei gestionări a bugetului, bazată pe un sistem de reguli și proceduri care vizează definirea modului în care bugetele publice ar trebui întocmite, executate și monitorizate pe termen mediu, ținând seama de consolidarea bugetară a statelor membre și de reorganizarea cheltuielilor publice; aceste reguli și proceduri trebuie să fie însoțite de o metodă de analiză a contextului (la nivel comunitar, național și local) și de definirea obiectivelor, care include evaluarea anterioară și ulterioară de impact, verificarea și evaluarea rezultatelor și performanțelor, precum și mecanisme de ajustare în conformitate cu PBB; consideră că ar trebui luate măsuri pentru a garanta că normele de guvernanță fiscală ale statelor membre sunt omogene și adaptate la context, în ceea ce privește calendarul și obiectivele, în special în zona euro; consideră, de asemenea, că respectivele norme de guvernață fiscală ar trebui legate de guvernanța economică pentru a sprijini opțiuni bugetare, economice și de investiții comune, având aceleași obiective cu scopul de a consolida eficiența și de a obține rezultate semnificative, și mai necesare într-un context economic dificil precum cel pe care îl traversăm; consideră că planurile de relansare naționale necoordonate riscă să se neutralizeze reciproc; estimează, în acest sens, că bugetele naționale trebuie elaborate pe baza unor perspective și a unor analize economice comune;

| 38. | invită Comisia și statele membre, în baza celor de mai sus, să instituie un mecanism de coordonare pentru a monitoriza și a evalua calitatea politicilor bugetare ale statelor membre, care să fie strâns legat de mecanismele PSC, să servească punerii în aplicare a orientărilor integrate ale Strategiei de la Lisabona, bazat fiind pe rapoarte periodice privind calitatea, pe evaluarea calității finanțelor publice prin intermediul unui sistem PBB și pe revizuiri periodice ale calității finanțelor publice; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre, în baza celor de mai sus, să instituie un mecanism de coordonare pentru a monitoriza și a evalua calitatea politicilor bugetare ale statelor membre, care să fie strâns legat de mecanismele PSC, să servească punerii în aplicare a orientărilor integrate ale Strategiei de la Lisabona, bazat fiind pe rapoarte periodice privind calitatea, pe evaluarea calității finanțelor publice prin intermediul unui sistem PBB și pe revizuiri periodice ale calității finanțelor publice;

*

- *

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 780.

(2)  JO C 304 E, 1.12.2005, p. 132.

(3)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 569.

(4)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 125.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0057

(6)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 422.

(7)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 535.

(8)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 441.

(9)  JO C 74E, 24.3.2004, p. 746.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0506.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/46

---

Fibromialgia

P6_TA(2009)0014

Declarația Parlamentului European privind fibromialgia

(2010/C 46 E/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât aproape 14 milioane de persoane din Uniunea Europeană și 1 până la 3 % din populația globului suferă de fibromialgie, o afecțiune care provoacă o stare de debilitate fizică și determină dureri cronice generalizate; |
| --- | --- |

A.

întrucât aproape 14 milioane de persoane din Uniunea Europeană și 1 până la 3 % din populația globului suferă de fibromialgie, o afecțiune care provoacă o stare de debilitate fizică și determină dureri cronice generalizate;

| B. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății a recunoscut fibromialgia ca afecțiune din 1992, însă în UE aceasta nu este inclusă în lista oficială a bolilor umane, ceea ce duce la imposibilitatea stabilirii unui diagnostic oficial pentru pacienți; |
| --- | --- |

B.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății a recunoscut fibromialgia ca afecțiune din 1992, însă în UE aceasta nu este inclusă în lista oficială a bolilor umane, ceea ce duce la imposibilitatea stabilirii unui diagnostic oficial pentru pacienți;

| C. | întrucât pacienții cu fibromialgie merg mai des la medicul generalist, primesc mai multe trimiteri la medicul specialist, mai multe scutiri medicale și beneficiază de mai multe servicii ca pacienți, ceea ce generează o povară economică semnificativă pentru UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât pacienții cu fibromialgie merg mai des la medicul generalist, primesc mai multe trimiteri la medicul specialist, mai multe scutiri medicale și beneficiază de mai multe servicii ca pacienți, ceea ce generează o povară economică semnificativă pentru UE;

| D. | întrucât persoanele care suferă de fibromialgie se luptă să ducă o viață deplină și independentă, dacă nu au acces la un tratament potrivit și nu primesc sprijinul de care au nevoie, |
| --- | --- |

D.

întrucât persoanele care suferă de fibromialgie se luptă să ducă o viață deplină și independentă, dacă nu au acces la un tratament potrivit și nu primesc sprijinul de care au nevoie,

| 1. | invită Consiliul și Comisia:






  — | să dezvolte o strategie comunitară privind fibromialgia în scopul de a o recunoaște ca boală; |
| --- | --- | --- |

1.

invită Consiliul și Comisia:

—

să dezvolte o strategie comunitară privind fibromialgia în scopul de a o recunoaște ca boală;

| — | să ajute la creșterea conștientizării cu privire la această suferință și să faciliteze accesul la informație pentru personalul medical și pacienți, sprijinind campaniile naționale și ale UE de sensibilizare; |
| --- | --- |

—

să ajute la creșterea conștientizării cu privire la această suferință și să faciliteze accesul la informație pentru personalul medical și pacienți, sprijinind campaniile naționale și ale UE de sensibilizare;

| — | să încurajeze statele membre să îmbunătățească accesul la diagnostic și tratament; |
| --- | --- |

—

să încurajeze statele membre să îmbunătățească accesul la diagnostic și tratament;

| — | să faciliteze activitățile de cercetare privind fibromialgia prin cel de-al Șaptelea program cadru pentru cercetare și activități de dezvoltare tehnologică; |
| --- | --- |

—

să faciliteze activitățile de cercetare privind fibromialgia prin cel de-al Șaptelea program cadru pentru cercetare și activități de dezvoltare tehnologică;

| — | să faciliteze dezvoltarea de programe pentru colectarea de informații privitoare la fibromialgie. |
| --- | --- |

—

să faciliteze dezvoltarea de programe pentru colectarea de informații privitoare la fibromialgie.

| 2. | Încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.
  Lista semnatarilor
  Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

Încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

Lista semnatarilor

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Miercuri, 14 ianuarie 2009

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/48

---

Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008

P6_TA(2009)0019

Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008 (2007/2145(INI))

(2010/C 46 E/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta) din 7 decembrie 2000, astfel cum a fost adaptată la 12 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta) din 7 decembrie 2000, astfel cum a fost adaptată la 12 decembrie 2007,

| — | având în vedere obiectivele de a face Uniunea un spațiu de libertate, securitate și de justiție, precum și de a aplica principiile libertății, democrației, respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept, enunțate în articolele 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de a face Uniunea un spațiu de libertate, securitate și de justiție, precum și de a aplica principiile libertății, democrației, respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept, enunțate în articolele 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE),

| — | având în vedere modificările convenite de guvernele statelor membre la 13 decembrie 2007 atunci când au semnat Tratatul de la Lisabona, printre care cele mai importante sunt acordarea unui caracter juridic obligatoriu Cartei și obligația de a adera la Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere modificările convenite de guvernele statelor membre la 13 decembrie 2007 atunci când au semnat Tratatul de la Lisabona, printre care cele mai importante sunt acordarea unui caracter juridic obligatoriu Cartei și obligația de a adera la Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) și Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), precum și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) și Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), precum și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr.168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (3) (Agenția), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr.168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (3) (Agenția),

| — | având în vedere rapoartele Agenției și ale Observatorului european al fenomenelor rasiste și xenofobe, precum și cele ale organizațiilor non-guvernamentale (ONG-uri) în domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Agenției și ale Observatorului european al fenomenelor rasiste și xenofobe, precum și cele ale organizațiilor non-guvernamentale (ONG-uri) în domeniu,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) și ale Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) și ale Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere rapoartele anuale privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborate de rețeaua experților independenți din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborate de rețeaua experților independenți din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rapoartele organismelor Consiliului Europei, în special rapoartele cu privire la situația drepturilor omului, ale Adunării Parlamentare și ale Comisarului pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele organismelor Consiliului Europei, în special rapoartele cu privire la situația drepturilor omului, ale Adunării Parlamentare și ale Comisarului pentru drepturile omului,

| — | având în vedere rapoartele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitoare la vizitele în centrele de detenție a imigranților în situație ilegală, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitoare la vizitele în centrele de detenție a imigranților în situație ilegală,

| — | având în vedere rezoluțiile sale în domeniul drepturilor fundamentale și ale drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale în domeniul drepturilor fundamentale și ale drepturilor omului,

| — | având în vedere seria de reuniuni publice și de schimburi de opinii, organizate în vederea pregătirii acestei rezoluții de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în special cea cu judecătorii curților constituționale și ale curților supreme, din data de 8 octombrie 2007, cea cu Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, din data de 19 mai 2008 și cea cu reprezentanții ONG-urilor, din data de 6 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere seria de reuniuni publice și de schimburi de opinii, organizate în vederea pregătirii acestei rezoluții de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în special cea cu judecătorii curților constituționale și ale curților supreme, din data de 8 octombrie 2007, cea cu Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, din data de 19 mai 2008 și cea cu reprezentanții ONG-urilor, din data de 6 octombrie 2008,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură (A6-0479/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură (A6-0479/2008),

| A. | întrucât în temeiul articolului 6 al Tratatului UE, Uniunea Europeană are la bază o comunitate de valori și respectul pentru drepturile fundamentale, astfel cum sunt ele garantate de CEDO și așa cum rezultă din tradițiile constituționale comune ale statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât în temeiul articolului 6 al Tratatului UE, Uniunea Europeană are la bază o comunitate de valori și respectul pentru drepturile fundamentale, astfel cum sunt ele garantate de CEDO și așa cum rezultă din tradițiile constituționale comune ale statelor membre;

| B. | întrucât Parlamentul, în calitatea sa de reprezentant direct ales al cetățenilor Uniunii și de garant al drepturilor lor, consideră că realizarea acestor principii constituie responsabilitatea sa fundamentală, mai ales datorită faptului că, în stadiul actual al tratatelor, dreptul persoanelor fizice de a introduce acțiuni în fața curților comunitare sau a Ombudsmanului European rămâne foarte limitat; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul, în calitatea sa de reprezentant direct ales al cetățenilor Uniunii și de garant al drepturilor lor, consideră că realizarea acestor principii constituie responsabilitatea sa fundamentală, mai ales datorită faptului că, în stadiul actual al tratatelor, dreptul persoanelor fizice de a introduce acțiuni în fața curților comunitare sau a Ombudsmanului European rămâne foarte limitat;

| C. | întrucât instituirea unei proceduri de control al compatibilității propunerilor legislative cu Carta este o consecință necesară a adoptării acesteia la 7 decembrie 2000, fapt recunoscut de Comisie atunci când, în 2001, a adoptat dispozițiile corespunzătoare și subliniat de Parlament prin adoptarea la 15 martie 2007 a Rezoluției sale privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică și riguroasă (4); |
| --- | --- |

C.

întrucât instituirea unei proceduri de control al compatibilității propunerilor legislative cu Carta este o consecință necesară a adoptării acesteia la 7 decembrie 2000, fapt recunoscut de Comisie atunci când, în 2001, a adoptat dispozițiile corespunzătoare și subliniat de Parlament prin adoptarea la 15 martie 2007 a Rezoluției sale privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică și riguroasă (4);

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona, în curs de ratificare, face referire expresă la Cartă, conferindu-i aceeași valoare juridică ca și tratatelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona, în curs de ratificare, face referire expresă la Cartă, conferindu-i aceeași valoare juridică ca și tratatelor;

| E. | întrucât, în cazul în care Carta va fi încorporată în dreptul primar al Uniunii, drepturile definite în această Cartă vor dobândi caracter juridic obligatoriu prin intermediul dreptului secundar care le va implementa; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul în care Carta va fi încorporată în dreptul primar al Uniunii, drepturile definite în această Cartă vor dobândi caracter juridic obligatoriu prin intermediul dreptului secundar care le va implementa;

| F. | întrucât Carta, independent de statutul său juridic, a devenit de-a lungul anilor sursă de inspirație în jurisprudența europeană, cum ar fi în cazul Tribunalului de Primă Instanță (TPI) și al CJCE, al Curții Europene a Drepturilor Omului, precum și al multor curți constituționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Carta, independent de statutul său juridic, a devenit de-a lungul anilor sursă de inspirație în jurisprudența europeană, cum ar fi în cazul Tribunalului de Primă Instanță (TPI) și al CJCE, al Curții Europene a Drepturilor Omului, precum și al multor curți constituționale;

| G. | întrucât, pentru o veritabilă „cultură a drepturilor fundamentale” în Uniune este necesară dezvoltarea unui sistem global de monitorizare a aplicării acestor drepturi, care să cuprindă Consiliul și deciziile adoptate în cadrul cooperării interguvernamentale, astfel încât protecția drepturilor fundamentale să nu se rezume doar la respectul formal al normelor, ci să constea mai ales în promovarea lor activă și în intervențiile în cazurile de încălcare a acestora sau ale unor măsuri nesatisfăcătoare de punere în aplicare din partea statelor membre, |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru o veritabilă „cultură a drepturilor fundamentale” în Uniune este necesară dezvoltarea unui sistem global de monitorizare a aplicării acestor drepturi, care să cuprindă Consiliul și deciziile adoptate în cadrul cooperării interguvernamentale, astfel încât protecția drepturilor fundamentale să nu se rezume doar la respectul formal al normelor, ci să constea mai ales în promovarea lor activă și în intervențiile în cazurile de încălcare a acestora sau ale unor măsuri nesatisfăcătoare de punere în aplicare din partea statelor membre,

Introducere

| 1. | consideră că protecția eficientă și promovarea drepturilor fundamentale constituie temelia democrației în Europa și o condiție esențială a consolidării spațiului european de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

1.

consideră că protecția eficientă și promovarea drepturilor fundamentale constituie temelia democrației în Europa și o condiție esențială a consolidării spațiului european de libertate, securitate și justiție;

| 2. | subliniază faptul că protecția drepturilor fundamentale presupune acțiuni la mai multe niveluri (internațional, european, național, regional și local) și accentuează rolul pe care autoritățile regionale și locale îl pot avea în concretizarea și în promovarea acestor drepturi; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că protecția drepturilor fundamentale presupune acțiuni la mai multe niveluri (internațional, european, național, regional și local) și accentuează rolul pe care autoritățile regionale și locale îl pot avea în concretizarea și în promovarea acestor drepturi;

| 3. | regretă faptul că statele membre se sustrag în continuare controlului de către Uniune al propriilor politici și practici în materie de drepturile omului și încearcă să limiteze protecția acestor drepturi la un cadru în întregime național, subminând astfel rolul activ jucat de Uniunea Europeană la nivel global ca apărătoare a drepturilor omului, precum și credibilitatea politicii externe a UE în domeniul protecției drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că statele membre se sustrag în continuare controlului de către Uniune al propriilor politici și practici în materie de drepturile omului și încearcă să limiteze protecția acestor drepturi la un cadru în întregime național, subminând astfel rolul activ jucat de Uniunea Europeană la nivel global ca apărătoare a drepturilor omului, precum și credibilitatea politicii externe a UE în domeniul protecției drepturilor fundamentale;

| 4. | reamintește că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Tratatul UE, CJCE are rolul de a asigura respectarea drepturilor fundamentale, astfel cum rezultă acestea din tradițiile constituționale comune ale statelor membre, din CEDO și din alte instrumente de drept internațional; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Tratatul UE, CJCE are rolul de a asigura respectarea drepturilor fundamentale, astfel cum rezultă acestea din tradițiile constituționale comune ale statelor membre, din CEDO și din alte instrumente de drept internațional;

| 5. | subliniază că articolul 7 din Tratatul UE prevede o procedură comunitară care să garanteze că în UE nu se produc încălcări sistematice și grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, dar că o astfel de procedură nu a fost utilizată niciodată, în pofida faptului că în statele membre se produc încălcări, după cum dovedesc hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului; solicită instituțiilor UE să instituie un mecanism de monitorizare și o serie de criterii obiective pentru punerea în aplicare a articolului 7 din Tratatul UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază că articolul 7 din Tratatul UE prevede o procedură comunitară care să garanteze că în UE nu se produc încălcări sistematice și grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, dar că o astfel de procedură nu a fost utilizată niciodată, în pofida faptului că în statele membre se produc încălcări, după cum dovedesc hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului; solicită instituțiilor UE să instituie un mecanism de monitorizare și o serie de criterii obiective pentru punerea în aplicare a articolului 7 din Tratatul UE;

| 6. | subliniază faptul că, dacă tradițiile constituționale comune statelor membre pot servi drept sursă de inspirație pentru CJCE în elaborarea jurisprudenței în materie de drepturi fundamentale, Carta constituie soclul comun al unor drepturi minime, iar statele membre nu pot invoca argumentul potrivit căruia Carta, în cazul anumitor drepturi, ar oferi un nivel de protecție mai scăzut decât garanțiile oferite de propria lor constituție, pentru a solicita o scădere a nivelului acestor garanții; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că, dacă tradițiile constituționale comune statelor membre pot servi drept sursă de inspirație pentru CJCE în elaborarea jurisprudenței în materie de drepturi fundamentale, Carta constituie soclul comun al unor drepturi minime, iar statele membre nu pot invoca argumentul potrivit căruia Carta, în cazul anumitor drepturi, ar oferi un nivel de protecție mai scăzut decât garanțiile oferite de propria lor constituție, pentru a solicita o scădere a nivelului acestor garanții;

| 7. | salută faptul că articolul 53 al Cartei permite CJCE să își dezvolte jurisprudența în materie de drepturi fundamentale, conferindu-le astfel un temei juridic, fapt esențial în contextul dezvoltării dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că articolul 53 al Cartei permite CJCE să își dezvolte jurisprudența în materie de drepturi fundamentale, conferindu-le astfel un temei juridic, fapt esențial în contextul dezvoltării dreptului Uniunii;

| 8. | subliniază faptul că instanțele judiciare din statele membre au un rol fundamental în procesul de exercitare a drepturilor omului; solicită statelor să instituie un sistem de formare continuă pentru judecătorii naționali în domeniul sistemelor de protecție a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că instanțele judiciare din statele membre au un rol fundamental în procesul de exercitare a drepturilor omului; solicită statelor să instituie un sistem de formare continuă pentru judecătorii naționali în domeniul sistemelor de protecție a drepturilor fundamentale;

Recomandări generale

| 9. | consideră că punerea în practică a drepturilor fundamentale trebuie să constituie un obiectiv al tuturor politicilor europene; este de opinie că, în vederea realizării acestui obiectiv, instituțiile Uniunii Europene trebuie să le promoveze activ, să le protejeze și să le ia în considerație în totalitate la elaborarea sau la adoptarea legislației; |
| --- | --- |

9.

consideră că punerea în practică a drepturilor fundamentale trebuie să constituie un obiectiv al tuturor politicilor europene; este de opinie că, în vederea realizării acestui obiectiv, instituțiile Uniunii Europene trebuie să le promoveze activ, să le protejeze și să le ia în considerație în totalitate la elaborarea sau la adoptarea legislației;

| 10. | salută înființarea Agenției, fapt care constituie un prim pas în rezolvarea solicitărilor Parlamentului European cu privire la instituirea unui cadru normativ și instituțional integrat, destinat punerii în practică a Cartei și garantării conformității cu sistemul instituit de către CEDO; atrage totuși atenția că rapoartele anuale privind drepturile omului, realizate de către Rețeaua europeană de experți independenți în materia drepturilor omului, publicate până în 2005, analizau aplicarea tuturor drepturilor recunoscute de către Cartă în fiecare stat membru, și este așadar îngrijorat de faptul că mandatul limitat al Agenției și desființarea rețelei ar putea conduce la dispariția analizelor sistematice ale unor domenii importante ale politicii referitoare la drepturile omului în Europa; |
| --- | --- |

10.

salută înființarea Agenției, fapt care constituie un prim pas în rezolvarea solicitărilor Parlamentului European cu privire la instituirea unui cadru normativ și instituțional integrat, destinat punerii în practică a Cartei și garantării conformității cu sistemul instituit de către CEDO; atrage totuși atenția că rapoartele anuale privind drepturile omului, realizate de către Rețeaua europeană de experți independenți în materia drepturilor omului, publicate până în 2005, analizau aplicarea tuturor drepturilor recunoscute de către Cartă în fiecare stat membru, și este așadar îngrijorat de faptul că mandatul limitat al Agenției și desființarea rețelei ar putea conduce la dispariția analizelor sistematice ale unor domenii importante ale politicii referitoare la drepturile omului în Europa;

| 11. | subliniază că, în ceea ce privește mandatul limitat al agenției, problemele referitoare la drepturile omului nu pot fi împărțite în mod artificial între domenii acoperite de cei trei piloni, așa cum sunt definite ariile de competență ale Uniunii Europene de către statele membre, pentru că drepturile fundamentale reprezintă un ansamblu indivizibil și sunt interdependente; consideră așadar că, la nivelul Comisiei și al Consiliului, împreună cu Agenția, este necesară o viziune de ansamblu asupra preocupărilor în materia drepturilor omului în statele membre, dincolo de cadrul strict european, care să nu se limiteze la temele actuale ale Uniunii Europene și nici la instrumentele juridice și politice specifice, și care să identifice problemele recurente și actuale în materia drepturilor omului în statele membre și să ia în considerare toate mecanismele existente pe plan internațional și european; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în ceea ce privește mandatul limitat al agenției, problemele referitoare la drepturile omului nu pot fi împărțite în mod artificial între domenii acoperite de cei trei piloni, așa cum sunt definite ariile de competență ale Uniunii Europene de către statele membre, pentru că drepturile fundamentale reprezintă un ansamblu indivizibil și sunt interdependente; consideră așadar că, la nivelul Comisiei și al Consiliului, împreună cu Agenția, este necesară o viziune de ansamblu asupra preocupărilor în materia drepturilor omului în statele membre, dincolo de cadrul strict european, care să nu se limiteze la temele actuale ale Uniunii Europene și nici la instrumentele juridice și politice specifice, și care să identifice problemele recurente și actuale în materia drepturilor omului în statele membre și să ia în considerare toate mecanismele existente pe plan internațional și european;

| 12. | solicită Comisiei și Consiliului să folosească informațiile disponibile în urma monitorizării efectuate la nivelul Uniunii e de către Agenție, de Consiliul Europei, de organele de control ale Organizației Națiunilor Unite, de instituțiile naționale din domeniul drepturilor omului și de către ONG-uri și să transpună aceste informații în măsuri corective sau într-un cadru juridic preventiv; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și Consiliului să folosească informațiile disponibile în urma monitorizării efectuate la nivelul Uniunii e de către Agenție, de Consiliul Europei, de organele de control ale Organizației Națiunilor Unite, de instituțiile naționale din domeniul drepturilor omului și de către ONG-uri și să transpună aceste informații în măsuri corective sau într-un cadru juridic preventiv;

| 13. | își rezervă dreptul de a monitoriza activitățile Agenției în cadrul Uniunii Europene și de a se ocupa de problemele referitoare la drepturile omului care nu intră în competența Agenției și solicită Comisiei să întreprindă același lucru, conform rolului acesteia de gardian al tratatelor; |
| --- | --- |

13.

își rezervă dreptul de a monitoriza activitățile Agenției în cadrul Uniunii Europene și de a se ocupa de problemele referitoare la drepturile omului care nu intră în competența Agenției și solicită Comisiei să întreprindă același lucru, conform rolului acesteia de gardian al tratatelor;

| 14. | atrage atenția asupra faptului că o politică activă în materie de drepturi nu se poate limita la cazurile care se bucură de o bună publicitate și că au loc încălcări grave ale drepturilor, care nu sunt aduse la cunoștința publicului, în instituțiile închise pentru tineri, bătrâni sau bolnavi sau în închisori; subliniază că statele membre și Uniunea Europeană ar trebui să asigure o monitorizare profesionistă a condițiilor de viață din astfel de instituții închise, atât în ceea ce privește regulamentele interioare, cât și practicile; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra faptului că o politică activă în materie de drepturi nu se poate limita la cazurile care se bucură de o bună publicitate și că au loc încălcări grave ale drepturilor, care nu sunt aduse la cunoștința publicului, în instituțiile închise pentru tineri, bătrâni sau bolnavi sau în închisori; subliniază că statele membre și Uniunea Europeană ar trebui să asigure o monitorizare profesionistă a condițiilor de viață din astfel de instituții închise, atât în ceea ce privește regulamentele interioare, cât și practicile;

| 15. | solicită Consiliului să includă în viitoarele sale rapoarte anuale privind drepturile omului în lume o analiză a situației atât la nivel mondial, cât și în fiecare stat membru; consideră că o astfel de analiză paralelă ar reliefa angajamentul similar din partea Uniunii în vederea protejării drepturilor omului, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale, astfel încât să se evite acuzațiile de abordare diferită în funcție de situație; |
| --- | --- |

15.

solicită Consiliului să includă în viitoarele sale rapoarte anuale privind drepturile omului în lume o analiză a situației atât la nivel mondial, cât și în fiecare stat membru; consideră că o astfel de analiză paralelă ar reliefa angajamentul similar din partea Uniunii în vederea protejării drepturilor omului, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale, astfel încât să se evite acuzațiile de abordare diferită în funcție de situație;

| 16. | solicită statelor membre să ia măsuri în vederea acordării unui statut independent în raport cu puterea executivă și a unor resurse financiare suficiente, instituțiilor naționale în materia drepturilor omului instituite în cadrul „principiilor de la Paris” ale Organizației Națiunilor Unite, având în vedere mai ales faptul că una dintre atribuțiile acestor organisme este de a verifica politicile în materia drepturilor omului, pentru a putea preveni anumite lipsuri și pentru a sugera îmbunătățiri, ținând seama de faptul că eficacitatea în acest domeniu se măsoară mai ales prin prevenirea și nu numai prin rezolvarea problemelor; îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să creeze instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului amintite mai sus; |
| --- | --- |

16.

solicită statelor membre să ia măsuri în vederea acordării unui statut independent în raport cu puterea executivă și a unor resurse financiare suficiente, instituțiilor naționale în materia drepturilor omului instituite în cadrul „principiilor de la Paris” ale Organizației Națiunilor Unite, având în vedere mai ales faptul că una dintre atribuțiile acestor organisme este de a verifica politicile în materia drepturilor omului, pentru a putea preveni anumite lipsuri și pentru a sugera îmbunătățiri, ținând seama de faptul că eficacitatea în acest domeniu se măsoară mai ales prin prevenirea și nu numai prin rezolvarea problemelor; îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să creeze instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului amintite mai sus;

| 17. | îndeamnă Consiliul să își transforme grupul de lucru ad hoc privind drepturile fundamentale și cetățenia în grup de lucru permanent, care să lucreze în paralel cu grupul de lucru privind drepturile omului (COHOM), și cere insistent Comisiei să atribuie unei singure persoane portofoliul drepturilor omului și al libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Consiliul să își transforme grupul de lucru ad hoc privind drepturile fundamentale și cetățenia în grup de lucru permanent, care să lucreze în paralel cu grupul de lucru privind drepturile omului (COHOM), și cere insistent Comisiei să atribuie unei singure persoane portofoliul drepturilor omului și al libertăților fundamentale;

| 18. | reamintește faptul că, atunci când se pune în discuție simplificarea sau reorganizarea acquis-ului comunitar, este esențială din punct de vedere politic includerea noțiunii de promovare a drepturilor fundamentale în lista obiectivelor de îndeplinit; solicită ca fiecare nouă politică sau propunere legislativă sau fiecare program nou să fie însoțit de o evaluare de impact pe tema respectării drepturilor fundamentale și ca această evaluare să facă parte integrantă din justificarea propunerilor respective și speră că statele membre vor adopta, de asemenea, instrumente similare de evaluare de impact în faza următoare a procesului de transpunere a dreptului comunitar în legislația internă; |
| --- | --- |

18.

reamintește faptul că, atunci când se pune în discuție simplificarea sau reorganizarea acquis-ului comunitar, este esențială din punct de vedere politic includerea noțiunii de promovare a drepturilor fundamentale în lista obiectivelor de îndeplinit; solicită ca fiecare nouă politică sau propunere legislativă sau fiecare program nou să fie însoțit de o evaluare de impact pe tema respectării drepturilor fundamentale și ca această evaluare să facă parte integrantă din justificarea propunerilor respective și speră că statele membre vor adopta, de asemenea, instrumente similare de evaluare de impact în faza următoare a procesului de transpunere a dreptului comunitar în legislația internă;

Cooperarea cu Consiliul Europei și cu alte instituții și organizații internaționale responsabile cu protecția drepturilor fundamentale

| 19. | salută perspectiva aderării Uniunii la CEDO, chiar dacă această aderare nu determină schimbări majore, datorită faptului că „atunci când vor fi invocate în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene chestiuni relative la drepturile și libertățile înscrise în Convenția Europeană a Drepturilor Omului, aceasta va beneficia de o bază concretă în ordinea juridică a Uniunii” (5); |
| --- | --- |

19.

salută perspectiva aderării Uniunii la CEDO, chiar dacă această aderare nu determină schimbări majore, datorită faptului că „atunci când vor fi invocate în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene chestiuni relative la drepturile și libertățile înscrise în Convenția Europeană a Drepturilor Omului, aceasta va beneficia de o bază concretă în ordinea juridică a Uniunii” (5);

| 20. | reamintește rolul major al instituțiilor și al mecanismelor de control ale Consiliului Europei în materia drepturilor omului, precum și al diferitelor sale convenții; îndeamnă statele membre, instituțiile UE și Agenția să se bazeze pe această experiență și să ia în considerare aceste mecanisme pentru a le include în procedurile de lucru în rețea, precum și să utilizeze standardele dezvoltate de către Consiliul Europei, alături de alte rezultate concrete ale activităților sale; se angajează să valorifice toate posibilitățile deschise de Memorandumul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

20.

reamintește rolul major al instituțiilor și al mecanismelor de control ale Consiliului Europei în materia drepturilor omului, precum și al diferitelor sale convenții; îndeamnă statele membre, instituțiile UE și Agenția să se bazeze pe această experiență și să ia în considerare aceste mecanisme pentru a le include în procedurile de lucru în rețea, precum și să utilizeze standardele dezvoltate de către Consiliul Europei, alături de alte rezultate concrete ale activităților sale; se angajează să valorifice toate posibilitățile deschise de Memorandumul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană;

| 21. | solicită consolidarea cooperării între diferitele instituții și organizații care se ocupă de protecția drepturilor fundamentale, atât la nivel european, cât și internațional; |
| --- | --- |

21.

solicită consolidarea cooperării între diferitele instituții și organizații care se ocupă de protecția drepturilor fundamentale, atât la nivel european, cât și internațional;

| 22. | atrage din nou atenția asupra faptului că este foarte important pentru credibilitatea Uniunii în lume ca această să nu practice un „standard dublu” pentru politica sa externa și pentru cea internă; |
| --- | --- |

22.

atrage din nou atenția asupra faptului că este foarte important pentru credibilitatea Uniunii în lume ca această să nu practice un „standard dublu” pentru politica sa externa și pentru cea internă;

| 23. | consideră că, chiar dacă Uniunea Europeană nu este propriu-zis parte semnatară, atunci când statele membre aderă la convenții sau la alte instrumente juridice internaționale în domeniul protecției drepturilor fundamentale, acest fapt îi creează obligația de a accepta prevederile acestora și, dacă este cazul, recomandările formulate de organele pe care le-au creat, în măsura în care dreptul Uniunii nu oferă o protecție echivalentă sau mai mare; își exprimă dorința ca o asemenea abordare să fie adoptată și de CJCE în cadrul jurisprudenței sale; |
| --- | --- |

23.

consideră că, chiar dacă Uniunea Europeană nu este propriu-zis parte semnatară, atunci când statele membre aderă la convenții sau la alte instrumente juridice internaționale în domeniul protecției drepturilor fundamentale, acest fapt îi creează obligația de a accepta prevederile acestora și, dacă este cazul, recomandările formulate de organele pe care le-au creat, în măsura în care dreptul Uniunii nu oferă o protecție echivalentă sau mai mare; își exprimă dorința ca o asemenea abordare să fie adoptată și de CJCE în cadrul jurisprudenței sale;

| 24. | recomandă Uniunii Europene să încheie acorduri de cooperare cu instituțiile și organizațiile internaționale responsabile de protecția drepturilor fundamentale, în special cu Biroul Înaltului Comisar pentru drepturile omului din cadrul Organizației Națiunilor Unite și cu alte organe ale acestei organizații care au un rol în acest domeniu, precum și cu Biroul pentru instituțiile democratice și drepturile omului și Înaltul Comisar pentru minorități naționale ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa; |
| --- | --- |

24.

recomandă Uniunii Europene să încheie acorduri de cooperare cu instituțiile și organizațiile internaționale responsabile de protecția drepturilor fundamentale, în special cu Biroul Înaltului Comisar pentru drepturile omului din cadrul Organizației Națiunilor Unite și cu alte organe ale acestei organizații care au un rol în acest domeniu, precum și cu Biroul pentru instituțiile democratice și drepturile omului și Înaltul Comisar pentru minorități naționale ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa;

Drepturile omului, libertatea, securitatea și justiția

| 25. | atrage atenția asupra necesității evaluării și a respectării depline a drepturilor fundamentale și a libertăților individuale, pe măsură ce se extind competențele Uniunii; consideră așadar că cele două obiective, cel al respectării drepturilor fundamentale și cel al asigurării securității colective, sunt nu doar compatibile, ci și interdependente, și că prin politici adecvate se poate evita o amenințare a libertăților individuale printr-o abordare represivă; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra necesității evaluării și a respectării depline a drepturilor fundamentale și a libertăților individuale, pe măsură ce se extind competențele Uniunii; consideră așadar că cele două obiective, cel al respectării drepturilor fundamentale și cel al asigurării securității colective, sunt nu doar compatibile, ci și interdependente, și că prin politici adecvate se poate evita o amenințare a libertăților individuale printr-o abordare represivă;

| 26. | este convins că dezvoltarea unui spațiu european de justiție bazat pe aplicarea principiului recunoașterii reciproce trebuie să se întemeieze pe garanții procedurale echivalente la nivelul Uniunii Europene și pe respectarea drepturilor fundamentale evidențiate la articolul 6 din Tratatul UE; solicită statelor membre, care încă nu au realizat acest lucru, adoptarea rapidă a unui act legislativ adecvat privind drepturile persoanelor în cadrul procedurilor penale; invită statele membre să se asigure că mandatul european de arestare și alte măsuri de recunoaștere reciprocă sunt aplicate în conformitate cu normele Uniunii Europene în materia drepturilor omului; |
| --- | --- |

26.

este convins că dezvoltarea unui spațiu european de justiție bazat pe aplicarea principiului recunoașterii reciproce trebuie să se întemeieze pe garanții procedurale echivalente la nivelul Uniunii Europene și pe respectarea drepturilor fundamentale evidențiate la articolul 6 din Tratatul UE; solicită statelor membre, care încă nu au realizat acest lucru, adoptarea rapidă a unui act legislativ adecvat privind drepturile persoanelor în cadrul procedurilor penale; invită statele membre să se asigure că mandatul european de arestare și alte măsuri de recunoaștere reciprocă sunt aplicate în conformitate cu normele Uniunii Europene în materia drepturilor omului;

| 27. | reamintește insistent dreptul fiecărei persoane arestate de a beneficia de garanții judiciare și, dacă este cazul, de asistență din partea reprezentanței diplomatice a țării al cărei cetățean este, precum și de serviciile unui interpret independent; |
| --- | --- |

27.

reamintește insistent dreptul fiecărei persoane arestate de a beneficia de garanții judiciare și, dacă este cazul, de asistență din partea reprezentanței diplomatice a țării al cărei cetățean este, precum și de serviciile unui interpret independent;

| 28. | își exprimă îngrijorarea față de numărul ridicat de încălcări ale CEDO imputate statelor membre și îndeamnă statele în cauză să aplice hotărârile respective și să remedieze carențele structurale și încălcările sistematice ale drepturilor omului, inițiind reformele necesare în acest sens; |
| --- | --- |

28.

își exprimă îngrijorarea față de numărul ridicat de încălcări ale CEDO imputate statelor membre și îndeamnă statele în cauză să aplice hotărârile respective și să remedieze carențele structurale și încălcările sistematice ale drepturilor omului, inițiind reformele necesare în acest sens;

| 29. | se declară preocupat de faptul că procesul de cooperare internațională în combaterea terorismului a condus adesea la o scădere a nivelului de protecție a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, mai ales a dreptului fundamental la viață privată, la protecția datelor și nediscriminare, și consideră că UE ar trebui să acționeze mai ferm pe plan internațional pentru a promova o strategie care să se bazeze într-adevăr pe respectul integral al standardelor internaționale și al obligațiilor în domeniul drepturilor omului, precum și al protecției datelor cu caracter personal și al vieții private, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Cartă; în consecință, îndeamnă Consiliul să adopte proiectul de decizie-cadru privind protecția datelor personale prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, conform recomandărilor Parlamentului European, care pledează în favoarea unor standarde mai ridicate; este de opinie că o asemenea strategie trebuie să țină seama de necesitatea unui control judiciar eficient al serviciilor de informații pentru a se evita folosirea în calitate de probe a informațiilor obținute prin tortură sau prin aplicarea de rele tratamente sau în alte condiții care nu corespund normelor internaționale în materia drepturilor omului, în cadrul procedurilor judiciare, inclusiv în faza de anchetă; |
| --- | --- |

29.

se declară preocupat de faptul că procesul de cooperare internațională în combaterea terorismului a condus adesea la o scădere a nivelului de protecție a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, mai ales a dreptului fundamental la viață privată, la protecția datelor și nediscriminare, și consideră că UE ar trebui să acționeze mai ferm pe plan internațional pentru a promova o strategie care să se bazeze într-adevăr pe respectul integral al standardelor internaționale și al obligațiilor în domeniul drepturilor omului, precum și al protecției datelor cu caracter personal și al vieții private, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Cartă; în consecință, îndeamnă Consiliul să adopte proiectul de decizie-cadru privind protecția datelor personale prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, conform recomandărilor Parlamentului European, care pledează în favoarea unor standarde mai ridicate; este de opinie că o asemenea strategie trebuie să țină seama de necesitatea unui control judiciar eficient al serviciilor de informații pentru a se evita folosirea în calitate de probe a informațiilor obținute prin tortură sau prin aplicarea de rele tratamente sau în alte condiții care nu corespund normelor internaționale în materia drepturilor omului, în cadrul procedurilor judiciare, inclusiv în faza de anchetă;

| 30. | insistă ca instituțiile UE și cele din statele membre să implementeze recomandările formulate în rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA (Central Intelligence Agency - Agenția Centrală de Informații) pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (6); salută, în acest context, declarațiile noului Președinte ales al SUA referitoare la închiderea centrului de detenție de la Guantanamo Bay și aducerea în instanță a persoanelor deținute acolo; invită statele membre să își declare disponibilitatea de a găsi în comun soluții pentru deținuții care rămân în acel centru; |
| --- | --- |

30.

insistă ca instituțiile UE și cele din statele membre să implementeze recomandările formulate în rezoluția sa din 14 februarie 2007 privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA (Central Intelligence Agency - Agenția Centrală de Informații) pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (6); salută, în acest context, declarațiile noului Președinte ales al SUA referitoare la închiderea centrului de detenție de la Guantanamo Bay și aducerea în instanță a persoanelor deținute acolo; invită statele membre să își declare disponibilitatea de a găsi în comun soluții pentru deținuții care rămân în acel centru;

| 31. | regretă faptul că UE respinge să aplice hotărârile TPI din 12 decembrie 2006 și din 4 decembrie 2008 și hotărârea Curții de apel a Regatului Unit al Marii Britanii din 7 mai 2008 în favoarea Organizației Mujahedinilor Poporului din Iran; |
| --- | --- |

31.

regretă faptul că UE respinge să aplice hotărârile TPI din 12 decembrie 2006 și din 4 decembrie 2008 și hotărârea Curții de apel a Regatului Unit al Marii Britanii din 7 mai 2008 în favoarea Organizației Mujahedinilor Poporului din Iran;

Discriminarea

Observații generale

| 32. | atrage în mod deosebit atenția asupra diferenței dintre protecția minorităților și politicile antidiscriminare; consideră că egalitatea de șanse este un drept fundamental al tuturor, nu un privilegiu, și nu doar pentru cetățenii anumitor state membre; consideră așadar că toate formele de discriminare trebuie combătute cu aceeași forță; |
| --- | --- |

32.

atrage în mod deosebit atenția asupra diferenței dintre protecția minorităților și politicile antidiscriminare; consideră că egalitatea de șanse este un drept fundamental al tuturor, nu un privilegiu, și nu doar pentru cetățenii anumitor state membre; consideră așadar că toate formele de discriminare trebuie combătute cu aceeași forță;

| 33. | solicită statelor membre și Comisiei să dea curs integral recomandărilor Agenției, așa cum au fost formulate în capitolul 7 al primului său raport anual (7); |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre și Comisiei să dea curs integral recomandărilor Agenției, așa cum au fost formulate în capitolul 7 al primului său raport anual (7);

| 34. | constată cu îngrijorare situația nesatisfăcătoare a implementării politicilor antidiscriminare și susține în acest sens evaluarea din Raportul anual pe 2008 al Agenției; insistă ca acele state membre care nu au acționat în această direcție să aplice efectiv aceste politici, mai ales Directiva 2000/43/CE și Directiva 2000/78/CE, și reamintește că aceste directive stabilesc un standard minim, constituind așadar baza de plecare a unei politici exhaustive de combatere a discriminărilor; |
| --- | --- |

34.

constată cu îngrijorare situația nesatisfăcătoare a implementării politicilor antidiscriminare și susține în acest sens evaluarea din Raportul anual pe 2008 al Agenției; insistă ca acele state membre care nu au acționat în această direcție să aplice efectiv aceste politici, mai ales Directiva 2000/43/CE și Directiva 2000/78/CE, și reamintește că aceste directive stabilesc un standard minim, constituind așadar baza de plecare a unei politici exhaustive de combatere a discriminărilor;

| 35. | solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice Protocolul nr. 12 (8) la CEDO, care prevede interzicerea tuturor formelor de discriminare, garantând astfel că nicio persoană nu va fi discriminată indiferent de motiv de către nicio autoritate publică; constată că nu există o asemenea prevedere în actele juridice în vigoare, nici în cele ale Uniunii Europene, nici în cele ale Consiliului Europei; |
| --- | --- |

35.

solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice Protocolul nr. 12 (8) la CEDO, care prevede interzicerea tuturor formelor de discriminare, garantând astfel că nicio persoană nu va fi discriminată indiferent de motiv de către nicio autoritate publică; constată că nu există o asemenea prevedere în actele juridice în vigoare, nici în cele ale Uniunii Europene, nici în cele ale Consiliului Europei;

| 36. | salută propunerea de directivă a Consiliului pentru implementarea principiului egalității de tratament în între persoane fără distincție în funcție de religie, credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), prezentată de către Comisie, care să mărească domeniul de aplicare al Directivei 2000/43/CE la toate celelalte forme de discriminare, implementând astfel articolul 21 al Cartei, care prevede o marjă de manevră mai mare decât articolul 13 al Tratatului CE, astfel încât să fie menționate și alte forme de discriminare: cele bazate pe culoare, origine socială, caracteristici genetice, limbă, opinii politice sau de alt tip, apartenența la o minoritate, proprietate și naștere; |
| --- | --- |

36.

salută propunerea de directivă a Consiliului pentru implementarea principiului egalității de tratament în între persoane fără distincție în funcție de religie, credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), prezentată de către Comisie, care să mărească domeniul de aplicare al Directivei 2000/43/CE la toate celelalte forme de discriminare, implementând astfel articolul 21 al Cartei, care prevede o marjă de manevră mai mare decât articolul 13 al Tratatului CE, astfel încât să fie menționate și alte forme de discriminare: cele bazate pe culoare, origine socială, caracteristici genetice, limbă, opinii politice sau de alt tip, apartenența la o minoritate, proprietate și naștere;

| 37. | regretă lacunele importante care persistă în propunerea de directivă la nivelul dispozitivelor de protecție juridică împotriva discriminărilor, în special printr-o serie amplă de excepții legate de ordinea, siguranța și sănătatea publică, precum și de activitățile economice, starea civilă și situația familială, de drepturile reproductive și de educație și religie; își exprimă îngrijorarea că, în loc să interzică discriminarea, aceste „clauze de exceptare” pot servi de fapt la codificarea practicilor discriminatorii existente; reamintește Comisiei că directiva trebuie să respecte jurisprudența existentă în domeniul drepturilor persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LHBT), în special hotărârea în cauza Maruko (9); |
| --- | --- |

37.

regretă lacunele importante care persistă în propunerea de directivă la nivelul dispozitivelor de protecție juridică împotriva discriminărilor, în special printr-o serie amplă de excepții legate de ordinea, siguranța și sănătatea publică, precum și de activitățile economice, starea civilă și situația familială, de drepturile reproductive și de educație și religie; își exprimă îngrijorarea că, în loc să interzică discriminarea, aceste „clauze de exceptare” pot servi de fapt la codificarea practicilor discriminatorii existente; reamintește Comisiei că directiva trebuie să respecte jurisprudența existentă în domeniul drepturilor persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LHBT), în special hotărârea în cauza Maruko (9);

| 38. | invită Comisia să implice Agenția în procesul comunitar legislativ antidiscriminare, astfel încât să îi permită acesteia să aibă un rol important în furnizarea periodică de informații actualizate și detaliate, relevante pentru redactarea altor acte legislative, consultând-o în faza pregătitoare a redactării proiectelor de acte legislative; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să implice Agenția în procesul comunitar legislativ antidiscriminare, astfel încât să îi permită acesteia să aibă un rol important în furnizarea periodică de informații actualizate și detaliate, relevante pentru redactarea altor acte legislative, consultând-o în faza pregătitoare a redactării proiectelor de acte legislative;

| 39. | salută adoptarea deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (10), elaborată în urma acordului politic din decembrie 2007; reamintește poziția sa din 29 noiembrie 2007 (11), favorabilă acestei propuneri; solicită Comisiei ca, în urma consultărilor cu Agenția, să propună un act legislativ similar referitor la combaterea homofobiei; |
| --- | --- |

39.

salută adoptarea deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (10), elaborată în urma acordului politic din decembrie 2007; reamintește poziția sa din 29 noiembrie 2007 (11), favorabilă acestei propuneri; solicită Comisiei ca, în urma consultărilor cu Agenția, să propună un act legislativ similar referitor la combaterea homofobiei;

| 40. | își exprimă preocuparea în legătură cu slaba cunoaștere a legislației antidiscriminare în statele membre și reamintește că, pentru a-și putea exercita drepturile, cetățenii Uniunii trebuie să fie la curent cu legislația UE din acest domeniu; solicită Comisiei și statelor membre să își dubleze eforturile în vederea unei mai bune cunoașteri a acesteia; insistă, de asemenea, asupra faptului că legislația nu este eficientă decât dacă cetățenii beneficiază de un acces facil la instanțele de judecată, deoarece sistemul de protecție prevăzut de directivele antidiscriminare depinde de inițiativele luate de către victime; |
| --- | --- |

40.

își exprimă preocuparea în legătură cu slaba cunoaștere a legislației antidiscriminare în statele membre și reamintește că, pentru a-și putea exercita drepturile, cetățenii Uniunii trebuie să fie la curent cu legislația UE din acest domeniu; solicită Comisiei și statelor membre să își dubleze eforturile în vederea unei mai bune cunoașteri a acesteia; insistă, de asemenea, asupra faptului că legislația nu este eficientă decât dacă cetățenii beneficiază de un acces facil la instanțele de judecată, deoarece sistemul de protecție prevăzut de directivele antidiscriminare depinde de inițiativele luate de către victime;

| 41. | consideră că, dincolo de instrumentele legislative și de posibilitățile de a folosi căi de atac, combaterea discriminării trebuie să se bazeze pe educație, pe promovarea celor mai bune practici și pe campanii de informare care să vizeze publicul general, precum și zonele și sectoarele unde se petrec aceste discriminări; solicită autorităților publice naționale și locale să folosească instrumentele educative pregătite de către Agenție și Consiliul Europei, atunci când desfășoară acțiuni educative sau de promovare a politicilor antidiscriminare; |
| --- | --- |

41.

consideră că, dincolo de instrumentele legislative și de posibilitățile de a folosi căi de atac, combaterea discriminării trebuie să se bazeze pe educație, pe promovarea celor mai bune practici și pe campanii de informare care să vizeze publicul general, precum și zonele și sectoarele unde se petrec aceste discriminări; solicită autorităților publice naționale și locale să folosească instrumentele educative pregătite de către Agenție și Consiliul Europei, atunci când desfășoară acțiuni educative sau de promovare a politicilor antidiscriminare;

| 42. | subliniază că noțiunea de acțiune afirmativă – care reprezintă o recunoaștere a faptului că în anumite cazuri, o acțiune eficientă de combatere a discriminărilor necesită o intervenție activă a autorităților pentru a reface un echilibru serios zdruncinat – nu poate fi redusă la noțiunea de cote; atrage atenția că asemenea acțiuni se pot materializa în forme variate, cum ar fi garantarea interviului pentru recrutare, accesul prioritar la cursuri de formare pentru ofertele de locuri de muncă unde anumite comunități sunt subreprezentate, o informare prioritară cu privire la oferta de locuri de muncă pentru anumite comunități, o pondere mai mare a experienței profesionale față de luarea în considerare numai a pregătirii în domeniu; |
| --- | --- |

42.

subliniază că noțiunea de acțiune afirmativă – care reprezintă o recunoaștere a faptului că în anumite cazuri, o acțiune eficientă de combatere a discriminărilor necesită o intervenție activă a autorităților pentru a reface un echilibru serios zdruncinat – nu poate fi redusă la noțiunea de cote; atrage atenția că asemenea acțiuni se pot materializa în forme variate, cum ar fi garantarea interviului pentru recrutare, accesul prioritar la cursuri de formare pentru ofertele de locuri de muncă unde anumite comunități sunt subreprezentate, o informare prioritară cu privire la oferta de locuri de muncă pentru anumite comunități, o pondere mai mare a experienței profesionale față de luarea în considerare numai a pregătirii în domeniu;

| 43. | consideră că este importantă culegerea de date referitoare la situația minorităților și a grupurilor dezavantajate, după cum s-a atras atenția în rapoartele succesive ale Observatorului european al fenomenelor rasiste și xenofobe, precum și în cele ale Agenției; solicită statelor membre să facă publice statistici detaliate referitoare la infracțiunile rasiste și să realizeze studii privind infracțiunile și/sau victimele infracțiunilor, în vederea colectării de date cantitative comparabile referitoare la victimele acestor infracțiuni; |
| --- | --- |

43.

consideră că este importantă culegerea de date referitoare la situația minorităților și a grupurilor dezavantajate, după cum s-a atras atenția în rapoartele succesive ale Observatorului european al fenomenelor rasiste și xenofobe, precum și în cele ale Agenției; solicită statelor membre să facă publice statistici detaliate referitoare la infracțiunile rasiste și să realizeze studii privind infracțiunile și/sau victimele infracțiunilor, în vederea colectării de date cantitative comparabile referitoare la victimele acestor infracțiuni;

Minoritățile

| 44. | constată că, în urma extinderilor recente ale UE, aproape o sută de grupuri de populații minoritare s-au alăturat celor aproximativ cincizeci care existau deja în Europa celor 15 și subliniază că politicile în domeniul migrației și al integrării au fost tratate separat de cele în domeniul minorităților datorită procentului mic de rezidenți imigranți, de refugiați și de străini din țări terțe și din cauza prezenței minorităților autohtone („tradiționale”), mai vizibile în statele membre din Europa centrală și de est; |
| --- | --- |

44.

constată că, în urma extinderilor recente ale UE, aproape o sută de grupuri de populații minoritare s-au alăturat celor aproximativ cincizeci care existau deja în Europa celor 15 și subliniază că politicile în domeniul migrației și al integrării au fost tratate separat de cele în domeniul minorităților datorită procentului mic de rezidenți imigranți, de refugiați și de străini din țări terțe și din cauza prezenței minorităților autohtone („tradiționale”), mai vizibile în statele membre din Europa centrală și de est;

| 45. | atrage atenția că, deși protecția minorităților face parte din criteriile de la Copenhaga, în politica comunitară nu există nici criterii comune și nici standarde minime pentru drepturile minorităților naționale și, de asemenea, că nu există o definiție comună la nivelul UE privind apartenența la o minoritate națională; recomandă formularea unei astfel de definiții la nivel european, în temeiul Recomandării 1201 a Consiliului Europei (1993); invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția că, deși protecția minorităților face parte din criteriile de la Copenhaga, în politica comunitară nu există nici criterii comune și nici standarde minime pentru drepturile minorităților naționale și, de asemenea, că nu există o definiție comună la nivelul UE privind apartenența la o minoritate națională; recomandă formularea unei astfel de definiții la nivel european, în temeiul Recomandării 1201 a Consiliului Europei (1993); invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale;

| 46. | subliniază, în acest context, că numărul cetățenilor Uniunii care se deplasează dintr-un stat într-altul este în plină creștere și că aceștia ar trebui să beneficieze pe deplin de toate drepturile prevăzute de tratate în virtutea statutului lor de cetățeni ai Uniunii, în special de dreptul de a participa la alegerile locale și europene și de cel la libera circulație; invită statele membre să respecte în totalitate Directiva 2004/38/CE privind libera circulație, iar instituțiile europene să adopte noi măsuri pentru a garanta protecția drepturilor cetățenilor Uniunii pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

46.

subliniază, în acest context, că numărul cetățenilor Uniunii care se deplasează dintr-un stat într-altul este în plină creștere și că aceștia ar trebui să beneficieze pe deplin de toate drepturile prevăzute de tratate în virtutea statutului lor de cetățeni ai Uniunii, în special de dreptul de a participa la alegerile locale și europene și de cel la libera circulație; invită statele membre să respecte în totalitate Directiva 2004/38/CE privind libera circulație, iar instituțiile europene să adopte noi măsuri pentru a garanta protecția drepturilor cetățenilor Uniunii pe întreg teritoriul UE;

| 47. | subliniază importanța protecției și promovării limbilor regionale sau minoritare,constatând că dreptul de a vorbi și a studia în limba maternă se numără printre drepturile fundamentale de primă importanță; salută activitățile întreprinse de statele membre în ceea ce privește sprijinirea dialogului intercultural și interconfesional, care este de o importanță determinantă pentru a permite minorităților religioase și culturale să beneficieze pe deplin de drepturile lor; |
| --- | --- |

47.

subliniază importanța protecției și promovării limbilor regionale sau minoritare,constatând că dreptul de a vorbi și a studia în limba maternă se numără printre drepturile fundamentale de primă importanță; salută activitățile întreprinse de statele membre în ceea ce privește sprijinirea dialogului intercultural și interconfesional, care este de o importanță determinantă pentru a permite minorităților religioase și culturale să beneficieze pe deplin de drepturile lor;

| 48. | consideră că principiul subsidiarității și cel al autoguvernării reprezintă mijloacele cele mai eficiente de abordare a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, cu aplicarea celor mai bune practici utilizate în Uniune; încurajează recurgerea la tipurile adecvate de soluții bazate pe autoguvernare, respectându-se totodată pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a statelor membre; |
| --- | --- |

48.

consideră că principiul subsidiarității și cel al autoguvernării reprezintă mijloacele cele mai eficiente de abordare a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, cu aplicarea celor mai bune practici utilizate în Uniune; încurajează recurgerea la tipurile adecvate de soluții bazate pe autoguvernare, respectându-se totodată pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a statelor membre;

| 49. | subliniază faptul că politica Uniunii în domeniul multilingvismului trebuie să protejeze și să promoveze limbile regionale și minoritare prin intermediul unor finanțări direcționate și al unor programe specifice complementare Programului de învățare de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că politica Uniunii în domeniul multilingvismului trebuie să protejeze și să promoveze limbile regionale și minoritare prin intermediul unor finanțări direcționate și al unor programe specifice complementare Programului de învățare de-a lungul vieții;

| 50. | consideră că persoanele apatride care rezidă permanent în statele membre, sunt într-o situație unică în Uniunea Europeană, unele state membre impunându-le acestora condiții nejustificate, care nu sunt neapărat necesare, discriminându-le astfel în comparație cu cetățenii din comunitatea majoritară; solicită așadar tuturor statelor membre în cauză să ratifice convențiile ONU referitoare la statutul apatrizilor (1954) și la reducerea numărului de persoane apatride (1961); solicită statelor membre care și-au dobândit sau redobândit suveranitatea în anii 1990, să trateze toate persoanele care au rezidat anterior pe teritoriul lor fără nicio discriminare și le invită să găsească în mod sistematic soluții juste, bazate pe recomandările organizațiilor internaționale, pentru problemele care afectează toate victimele practicilor discriminatorii; condamnă îndeosebi practicile de radiere deliberată a rezidenților permanenți înscriși în registrele din Uniunea Europeană și invită guvernele în cauză să ia măsuri eficiente pentru a le permite persoanelor apatride respective să-și redobândească statutul; |
| --- | --- |

50.

consideră că persoanele apatride care rezidă permanent în statele membre, sunt într-o situație unică în Uniunea Europeană, unele state membre impunându-le acestora condiții nejustificate, care nu sunt neapărat necesare, discriminându-le astfel în comparație cu cetățenii din comunitatea majoritară; solicită așadar tuturor statelor membre în cauză să ratifice convențiile ONU referitoare la statutul apatrizilor (1954) și la reducerea numărului de persoane apatride (1961); solicită statelor membre care și-au dobândit sau redobândit suveranitatea în anii 1990, să trateze toate persoanele care au rezidat anterior pe teritoriul lor fără nicio discriminare și le invită să găsească în mod sistematic soluții juste, bazate pe recomandările organizațiilor internaționale, pentru problemele care afectează toate victimele practicilor discriminatorii; condamnă îndeosebi practicile de radiere deliberată a rezidenților permanenți înscriși în registrele din Uniunea Europeană și invită guvernele în cauză să ia măsuri eficiente pentru a le permite persoanelor apatride respective să-și redobândească statutul;

Rromii

| 51. | consideră că este nevoie de o protecție specială pentru comunitatea rromă, întrucât după lărgirea Uniunii, aceasta a devenit una din cele mai mari minorități din UE; subliniază că, din punct de vedere istoric, această comunitate a fost marginalizată și împiedicată să se dezvolte în anumite domenii esențiale, din cauza discriminărilor, stigmatizării și excluderii pe care le-a suferit, probleme care au devenit din ce în ce mai acute; |
| --- | --- |

51.

consideră că este nevoie de o protecție specială pentru comunitatea rromă, întrucât după lărgirea Uniunii, aceasta a devenit una din cele mai mari minorități din UE; subliniază că, din punct de vedere istoric, această comunitate a fost marginalizată și împiedicată să se dezvolte în anumite domenii esențiale, din cauza discriminărilor, stigmatizării și excluderii pe care le-a suferit, probleme care au devenit din ce în ce mai acute;

| 52. | este de opinie că excluderea socială și discriminarea comunităților de rromi este un fapt de necontestat, în pofida instrumentelor juridice, politice și financiare introduse la nivel european în scopul combaterii acestor fenomene; constată că eforturile dispersate și necoordonate ale Uniunii și ale statelor membre nu au reușit să producă, până în momentul de față, îmbunătățiri structurale și durabile ale situației rromilor, mai ales în domenii vitale cum ar fi accesul la educație, la serviciile de sănătate, la o locuință și la un loc de muncă, acum acest eșec fiind recunoscut în mod public; |
| --- | --- |

52.

este de opinie că excluderea socială și discriminarea comunităților de rromi este un fapt de necontestat, în pofida instrumentelor juridice, politice și financiare introduse la nivel european în scopul combaterii acestor fenomene; constată că eforturile dispersate și necoordonate ale Uniunii și ale statelor membre nu au reușit să producă, până în momentul de față, îmbunătățiri structurale și durabile ale situației rromilor, mai ales în domenii vitale cum ar fi accesul la educație, la serviciile de sănătate, la o locuință și la un loc de muncă, acum acest eșec fiind recunoscut în mod public;

| 53. | deplânge absența unei politici globale și integrate a UE, concentrată în special pe discriminarea împotriva rromilor, care să se ocupe de problemele prioritare ale acestora, fapt remarcat de mai multe mecanisme de verificare a respectării drepturilor omului, inclusiv de raportul de evaluare pre-aderare al Comisiei, de hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului și de rapoartele Agenției; declară că este responsabilitatea colectivă a Uniunii să găsească un răspuns la aceste probleme, care constituie una din chestiunile cele mai vaste și mai complexe în materia drepturilor omului și care trebuie abordată în mod hotărât de către Uniune; |
| --- | --- |

53.

deplânge absența unei politici globale și integrate a UE, concentrată în special pe discriminarea împotriva rromilor, care să se ocupe de problemele prioritare ale acestora, fapt remarcat de mai multe mecanisme de verificare a respectării drepturilor omului, inclusiv de raportul de evaluare pre-aderare al Comisiei, de hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului și de rapoartele Agenției; declară că este responsabilitatea colectivă a Uniunii să găsească un răspuns la aceste probleme, care constituie una din chestiunile cele mai vaste și mai complexe în materia drepturilor omului și care trebuie abordată în mod hotărât de către Uniune;

| 54. | subliniază necesitatea unei abordări globale a nediscriminării, bazată pe drepturile omului și orientată către acțiune, care să reflecte dimensiunea europeană a discriminării rromilor; este de opinie că o strategie cadru a Uniunii Europene pentru integrarea rromilor trebuie să urmărească să abordeze problemele reale, elaborând o foaie de parcurs în atenția statelor membre, care să stabilească obiective și priorități și să faciliteze procesele de control și evaluare în ceea ce privește:






  — | segregarea rromilor în ceea ce privește accesul la locuință, încălcările drepturilor omului cum ar fi evacuările forțate și excluderea lor din câmpul muncii, din învățământul public și din sistemul de sănătate, nevoia de aplicare a legislației anti-discriminare și elaborarea de politici de contracarare a ratelor ridicate ale șomajului; |
| --- | --- | --- |

54.

subliniază necesitatea unei abordări globale a nediscriminării, bazată pe drepturile omului și orientată către acțiune, care să reflecte dimensiunea europeană a discriminării rromilor; este de opinie că o strategie cadru a Uniunii Europene pentru integrarea rromilor trebuie să urmărească să abordeze problemele reale, elaborând o foaie de parcurs în atenția statelor membre, care să stabilească obiective și priorități și să faciliteze procesele de control și evaluare în ceea ce privește:

—

segregarea rromilor în ceea ce privește accesul la locuință, încălcările drepturilor omului cum ar fi evacuările forțate și excluderea lor din câmpul muncii, din învățământul public și din sistemul de sănătate, nevoia de aplicare a legislației anti-discriminare și elaborarea de politici de contracarare a ratelor ridicate ale șomajului;

| — | refuzul autorităților publice de a le respecta drepturile și subreprezentarea lor politică; |
| --- | --- |

—

refuzul autorităților publice de a le respecta drepturile și subreprezentarea lor politică;

| — | ostilitatea larg răspândită față de etnicii rromi, garanții total insuficiente împotriva discriminării rasiale la nivel local și numărul prea redus de programe adecvate de integrare; discriminarea evidentă în acordarea îngrijirilor medicale, inclusiv sterilizarea forțată și segregarea, precum și lipsa de informații adecvate cu privire la planificarea familială; |
| --- | --- |

—

ostilitatea larg răspândită față de etnicii rromi, garanții total insuficiente împotriva discriminării rasiale la nivel local și numărul prea redus de programe adecvate de integrare; discriminarea evidentă în acordarea îngrijirilor medicale, inclusiv sterilizarea forțată și segregarea, precum și lipsa de informații adecvate cu privire la planificarea familială;

| — | discriminarea din partea poliției; crearea de profiluri de către poliție pe criterii rasiale (prin metode cum ar fi, printre altele, luarea de amprente și alte forme de culegere de date), alături de puterile discreționare ale poliției, care includ controale aleatorii disproporționale, fapt care subliniază nevoia urgentă de programe de formare și de conștientizare privind nediscriminarea din partea poliției, care în prezent sunt aproape inexistente; |
| --- | --- |

—

discriminarea din partea poliției; crearea de profiluri de către poliție pe criterii rasiale (prin metode cum ar fi, printre altele, luarea de amprente și alte forme de culegere de date), alături de puterile discreționare ale poliției, care includ controale aleatorii disproporționale, fapt care subliniază nevoia urgentă de programe de formare și de conștientizare privind nediscriminarea din partea poliției, care în prezent sunt aproape inexistente;

| — | situația deosebit de vulnerabilă a femeilor de origine rromă, care fac obiectul unor discriminări multiple; |
| --- | --- |

—

situația deosebit de vulnerabilă a femeilor de origine rromă, care fac obiectul unor discriminări multiple;

Egalitatea de șanse

| 55. | invită statele membre să consolideze respectarea, protecția și gradul de implementare a drepturilor formulate în Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și solicită statelor membre în cauză să își depășească reținerile și să ratifice protocolul facultativ la această Convenție (12), subliniind totodată necesitatea unor eforturi hotărâte în favoarea respectării angajamentelor asumate în declarația ONU și în cadrul Platformei de acțiune a celei de-a patra conferințe mondiale privind femeile, desfășurată la Beijing în 1995; |
| --- | --- |

55.

invită statele membre să consolideze respectarea, protecția și gradul de implementare a drepturilor formulate în Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și solicită statelor membre în cauză să își depășească reținerile și să ratifice protocolul facultativ la această Convenție (12), subliniind totodată necesitatea unor eforturi hotărâte în favoarea respectării angajamentelor asumate în declarația ONU și în cadrul Platformei de acțiune a celei de-a patra conferințe mondiale privind femeile, desfășurată la Beijing în 1995;

| 56. | invită statele membre și Uniunea să combată prin măsuri eficiente discriminarea directă și indirectă a femeilor în toate domeniile (inclusiv în căsătorie, în cadrul parteneriatului sau a altor relații de familie), precum și discriminarea multiplă (care are loc concomitent pe motive de gen dar și de alt ordin); |
| --- | --- |

56.

invită statele membre și Uniunea să combată prin măsuri eficiente discriminarea directă și indirectă a femeilor în toate domeniile (inclusiv în căsătorie, în cadrul parteneriatului sau a altor relații de familie), precum și discriminarea multiplă (care are loc concomitent pe motive de gen dar și de alt ordin);

| 57. | solicită acordarea unei atenții speciale situației femeilor care aparțin minorităților etnice și a femeilor imigrante, întrucât marginalizarea acestora este agravată de o discriminare multiplă atât din exteriorul, cât și din interiorul propriilor comunități; recomandă adoptarea de planuri naționale de acțiune integrate astfel încât să poată acționa efectiv în cazul discriminării multiple, mai ales în situația în care la nivelul statului există diferite organe care se ocupă de problemele de discriminare; |
| --- | --- |

57.

solicită acordarea unei atenții speciale situației femeilor care aparțin minorităților etnice și a femeilor imigrante, întrucât marginalizarea acestora este agravată de o discriminare multiplă atât din exteriorul, cât și din interiorul propriilor comunități; recomandă adoptarea de planuri naționale de acțiune integrate astfel încât să poată acționa efectiv în cazul discriminării multiple, mai ales în situația în care la nivelul statului există diferite organe care se ocupă de problemele de discriminare;

| 58. | subliniază că trebuie recunoscută și combătută la nivel european și național, violența suportată de femei pe baza criteriului sexului, mai ales violența domestică, fiind o încălcare larg răspândită și adesea subestimată a drepturilor femeilor; în consecință, solicită statelor membre să adopte măsuri adecvate și eficiente care să garanteze femeilor o viață fără nicio formă de violență, ținând seama de Declarația privind eliminarea violenței împotriva femeilor (13); |
| --- | --- |

58.

subliniază că trebuie recunoscută și combătută la nivel european și național, violența suportată de femei pe baza criteriului sexului, mai ales violența domestică, fiind o încălcare larg răspândită și adesea subestimată a drepturilor femeilor; în consecință, solicită statelor membre să adopte măsuri adecvate și eficiente care să garanteze femeilor o viață fără nicio formă de violență, ținând seama de Declarația privind eliminarea violenței împotriva femeilor (13);

| 59. | invită statele membre și UE să recunoască și să abordeze problema exploatării sexuale în toate formele sale; consideră că statele membre care nu s-au conformat legislației comunitare de combatere a traficului de persoane ar trebui trase la răspundere (14) ;statele membre ar trebui să ratifice Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, protocol adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, precum și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de persoane; îndeamnă Comisia să implementeze Planul de acțiune privind traficul de persoane; |
| --- | --- |

59.

invită statele membre și UE să recunoască și să abordeze problema exploatării sexuale în toate formele sale; consideră că statele membre care nu s-au conformat legislației comunitare de combatere a traficului de persoane ar trebui trase la răspundere (14) ;statele membre ar trebui să ratifice Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, protocol adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, precum și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de persoane; îndeamnă Comisia să implementeze Planul de acțiune privind traficul de persoane;

| 60. | subliniază necesitatea unei mai bune cunoașteri din partea publicului a dreptului la sănătatea reproductivă și sexuală și invită statele membre să se asigure că femeile beneficiază pe deplin de aceste drepturi, să organizeze programe de educație sexuală adecvate, servicii de informare și de consiliere confidențială și, de asemenea, să faciliteze accesul la metode de contracepție în vederea prevenirii sarcinilor nedorite și a avorturilor ilegale și riscante și să combată practica mutilării genitale feminine; |
| --- | --- |

60.

subliniază necesitatea unei mai bune cunoașteri din partea publicului a dreptului la sănătatea reproductivă și sexuală și invită statele membre să se asigure că femeile beneficiază pe deplin de aceste drepturi, să organizeze programe de educație sexuală adecvate, servicii de informare și de consiliere confidențială și, de asemenea, să faciliteze accesul la metode de contracepție în vederea prevenirii sarcinilor nedorite și a avorturilor ilegale și riscante și să combată practica mutilării genitale feminine;

| 61. | subliniază că ar trebui să se asigure accesul femeilor care aparțin unor minorități etnice la finanțări din fonduri publice, indiferent de statutul lor juridic, pentru a le permite să beneficieze, în condiții de siguranță, egalitate și de respect față de valorile lor culturale, de servicii și drepturi în materie de sănătate, în special în ceea ce privește sănătatea reproducerii și cea sexuală; consideră că ar trebui adoptat un cadru juridic european pentru a garanta integritatea fizică a fetelor, împiedicând mutilările genitale feminine; |
| --- | --- |

61.

subliniază că ar trebui să se asigure accesul femeilor care aparțin unor minorități etnice la finanțări din fonduri publice, indiferent de statutul lor juridic, pentru a le permite să beneficieze, în condiții de siguranță, egalitate și de respect față de valorile lor culturale, de servicii și drepturi în materie de sănătate, în special în ceea ce privește sănătatea reproducerii și cea sexuală; consideră că ar trebui adoptat un cadru juridic european pentru a garanta integritatea fizică a fetelor, împiedicând mutilările genitale feminine;

| 62. | subliniază că, deși au fost înregistrate progrese în materie de angajare a femeilor și, în pofida nivelului ridicat de educație al acestora, în continuare femeile sunt cantonate în anumite profesii, sunt mai prost plătite decât bărbații pentru muncă egală și sunt mai puțin reprezentate în pozițiile decizionale, continuând să fie privite cu suspiciune de către angajatori din cauza sarcinii și maternității; consideră că inegalitățile salariale bazate pe gen trebuie abordate cu fermitate pentru a garanta independența economică a femeilor și egalitatea între bărbați și femei pe piața muncii; |
| --- | --- |

62.

subliniază că, deși au fost înregistrate progrese în materie de angajare a femeilor și, în pofida nivelului ridicat de educație al acestora, în continuare femeile sunt cantonate în anumite profesii, sunt mai prost plătite decât bărbații pentru muncă egală și sunt mai puțin reprezentate în pozițiile decizionale, continuând să fie privite cu suspiciune de către angajatori din cauza sarcinii și maternității; consideră că inegalitățile salariale bazate pe gen trebuie abordate cu fermitate pentru a garanta independența economică a femeilor și egalitatea între bărbați și femei pe piața muncii;

| 63. | solicită statelor membre și partenerilor sociali să adopte măsurile necesare combaterii hărțuirii sexuale și psihologice la locul de muncă; |
| --- | --- |

63.

solicită statelor membre și partenerilor sociali să adopte măsurile necesare combaterii hărțuirii sexuale și psihologice la locul de muncă;

| 64. | insistă asupra necesității susținerii femeilor în cariera lor profesională, inclusiv prin politici dinamice de echilibrare a vieții private, de familie și a celei profesionale; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze atât concediul parental partajat cât și concediul de paternitate și să asigure o mai bună repartizare a costurilor implicate de maternitate și concediul parental, astfel încât femeile să nu mai reprezinte o forță de muncă mai costisitoare decât bărbații; subliniază, de asemenea, necesitatea unor campanii de sensibilizare pentru a evita modelele familiale bazate pe stereotipuri de gen, insistând asupra importanței asigurării unor condiții de muncă flexibile, a facilitării accesului la servicii de îngrijire a copilului și a garantării deplinei participări a femeilor care au copii la sistemele de pensii; |
| --- | --- |

64.

insistă asupra necesității susținerii femeilor în cariera lor profesională, inclusiv prin politici dinamice de echilibrare a vieții private, de familie și a celei profesionale; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze atât concediul parental partajat cât și concediul de paternitate și să asigure o mai bună repartizare a costurilor implicate de maternitate și concediul parental, astfel încât femeile să nu mai reprezinte o forță de muncă mai costisitoare decât bărbații; subliniază, de asemenea, necesitatea unor campanii de sensibilizare pentru a evita modelele familiale bazate pe stereotipuri de gen, insistând asupra importanței asigurării unor condiții de muncă flexibile, a facilitării accesului la servicii de îngrijire a copilului și a garantării deplinei participări a femeilor care au copii la sistemele de pensii;

| 65. | solicită statelor membre să combată, împreună cu partenerii sociali, discriminarea pe piața muncii a femeilor însărcinate și să adopte toate măsurile necesare în vederea garantării unui nivel de protecție ridicat pentru mame; solicită Comisiei să facă o evaluare mai detaliată a respectării dreptului comunitar de către prevederile naționale în acest domeniu și să înainteze, dacă este cazul, propuneri adecvate de revizuire a legislației comunitare; |
| --- | --- |

65.

solicită statelor membre să combată, împreună cu partenerii sociali, discriminarea pe piața muncii a femeilor însărcinate și să adopte toate măsurile necesare în vederea garantării unui nivel de protecție ridicat pentru mame; solicită Comisiei să facă o evaluare mai detaliată a respectării dreptului comunitar de către prevederile naționale în acest domeniu și să înainteze, dacă este cazul, propuneri adecvate de revizuire a legislației comunitare;

| 66. | atrage atenția asupra numărului mare de parteneri (în cea mai mare parte femei) ai lucrătorilor independenți (mai ales în agricultură), al căror statut juridic este nesigur în multe state membre, situație care ar putea genera probleme financiare și juridice specifice cu privire la accesul la concediul de maternitate sau medical, la acumularea punctelor de pensie și la accesul la asigurările sociale, precum și în caz de divorț; |
| --- | --- |

66.

atrage atenția asupra numărului mare de parteneri (în cea mai mare parte femei) ai lucrătorilor independenți (mai ales în agricultură), al căror statut juridic este nesigur în multe state membre, situație care ar putea genera probleme financiare și juridice specifice cu privire la accesul la concediul de maternitate sau medical, la acumularea punctelor de pensie și la accesul la asigurările sociale, precum și în caz de divorț;

| 67. | recunoaște că inegalitatea la care sunt supuse femeile în ceea ce privește accesul la resurse economice pe piața muncii le compromite accesul la protecție socială, în special la drepturi de pensie, rata riscului de pauperizare a femeilor vârstnice fiind superioară celei a bărbaților; consideră că pentru a preveni discriminarea femeilor, este esențial ca individualizarea drepturilor să fie garantată de sistemele de protecție socială, în loc să se bazeze pe celula familială; consideră că pentru perioadele petrecute în afara pieței oficiale a muncii și consacrate îngrijirii persoanelor dependente ar trebui acordate unități de „credit-timp”, care să fie luate în considerare la calcularea drepturilor la pensie completă; |
| --- | --- |

67.

recunoaște că inegalitatea la care sunt supuse femeile în ceea ce privește accesul la resurse economice pe piața muncii le compromite accesul la protecție socială, în special la drepturi de pensie, rata riscului de pauperizare a femeilor vârstnice fiind superioară celei a bărbaților; consideră că pentru a preveni discriminarea femeilor, este esențial ca individualizarea drepturilor să fie garantată de sistemele de protecție socială, în loc să se bazeze pe celula familială; consideră că pentru perioadele petrecute în afara pieței oficiale a muncii și consacrate îngrijirii persoanelor dependente ar trebui acordate unități de „credit-timp”, care să fie luate în considerare la calcularea drepturilor la pensie completă;

| 68. | subliniază importanța garantării faptului că cetățenii unei țări terțe care intră pe teritoriul Uniunii Europene și cetățenii Uniunii cunosc legile existente și convențiile sociale în materie de egalitate între bărbați și femei, astfel încât să se evite situațiile de discriminare care provin din lipsa înțelegerii contextului juridic și social; |
| --- | --- |

68.

subliniază importanța garantării faptului că cetățenii unei țări terțe care intră pe teritoriul Uniunii Europene și cetățenii Uniunii cunosc legile existente și convențiile sociale în materie de egalitate între bărbați și femei, astfel încât să se evite situațiile de discriminare care provin din lipsa înțelegerii contextului juridic și social;

| 69. | solicită statelor membre să refuze invocarea cutumelor, a tradițiilor sau a oricăror alte considerații religioase pentru justificarea oricăror forme de discriminare, oprimare sau violență împotriva femeilor sau a adoptării de politici care ar putea pune în pericol viața acestora; |
| --- | --- |

69.

solicită statelor membre să refuze invocarea cutumelor, a tradițiilor sau a oricăror alte considerații religioase pentru justificarea oricăror forme de discriminare, oprimare sau violență împotriva femeilor sau a adoptării de politici care ar putea pune în pericol viața acestora;

| 70. | invită Comisia să realizeze un studiu privind discriminarea gospodăriilor cu o singură persoană, în special în ceea ce privește regimul fiscal, asigurările sociale, serviciile publice, serviciile medicale și locuințele; |
| --- | --- |

70.

invită Comisia să realizeze un studiu privind discriminarea gospodăriilor cu o singură persoană, în special în ceea ce privește regimul fiscal, asigurările sociale, serviciile publice, serviciile medicale și locuințele;

Orientarea sexuală

| 71. | consideră că remarcile discriminatorii formulate de responsabilii politici sau sociali sau de liderii religioși la adresa homosexualilor alimentează ura și violența și solicită organelor responsabile condamnarea lor; |
| --- | --- |

71.

consideră că remarcile discriminatorii formulate de responsabilii politici sau sociali sau de liderii religioși la adresa homosexualilor alimentează ura și violența și solicită organelor responsabile condamnarea lor;

| 72. | în această privință, aprobă fără rezerve inițiativa Franței, sprijinită de altfel de toate statele membre, în favoarea unei dezincriminări a homosexualității, având în vedere că în 91 de țărihomosexualitatea reprezintă în continuare o infracțiune, în unele cazuri fiind chiar o infracțiune pasibilă de pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

72.

în această privință, aprobă fără rezerve inițiativa Franței, sprijinită de altfel de toate statele membre, în favoarea unei dezincriminări a homosexualității, având în vedere că în 91 de țărihomosexualitatea reprezintă în continuare o infracțiune, în unele cazuri fiind chiar o infracțiune pasibilă de pedeapsa capitală;

| 73. | salută publicarea primului raport tematic al Agenției, elaborat la cererea Parlamentului, cu privire la homofobie și discriminarea pe bază de orientare sexuală în statele membre ale UE și îndeamnă statele membre și instituțiile Uniunii Europene să urmeze fără întârziere recomandările Agenției sau să ofere explicații în legătură cu motivele deciziei de a nu le da curs; |
| --- | --- |

73.

salută publicarea primului raport tematic al Agenției, elaborat la cererea Parlamentului, cu privire la homofobie și discriminarea pe bază de orientare sexuală în statele membre ale UE și îndeamnă statele membre și instituțiile Uniunii Europene să urmeze fără întârziere recomandările Agenției sau să ofere explicații în legătură cu motivele deciziei de a nu le da curs;

| 74. | reamintește tuturor statelor membre că, în virtutea jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, libertatea de asociere se poate exercita chiar dacă opiniile celor care o exercită sunt contrare opiniilor majorității, și că, în consecință, interdicția discriminatorie cu privire la marșuri, precum și orice nerespectare a cerinței de a oferi protecția necesară celor care participă la acestea, contravine principiilor garantate de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, de articolul 6 din Tratatul UE, referitor la valorile și principiile comune ale Uniunii Europene și de Cartă; |
| --- | --- |

74.

reamintește tuturor statelor membre că, în virtutea jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, libertatea de asociere se poate exercita chiar dacă opiniile celor care o exercită sunt contrare opiniilor majorității, și că, în consecință, interdicția discriminatorie cu privire la marșuri, precum și orice nerespectare a cerinței de a oferi protecția necesară celor care participă la acestea, contravine principiilor garantate de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, de articolul 6 din Tratatul UE, referitor la valorile și principiile comune ale Uniunii Europene și de Cartă;

| 75. | invită statele membre care au adoptat reglementări în privința parteneriatului între persoane de același sex să recunoască dispozițiile adoptate de alte state membre, care au efecte similare; invită aceste state membre să propună lini directoare pentru recunoașterea reciprocă, între statele membre, a legislației existente, în vederea garantării faptului că libertatea de circulație în Uniunea Europeană a cuplurilor de persoane de același sex se aplică în condiții egale cu cele pentru cuplurile heterosexuale; |
| --- | --- |

75.

invită statele membre care au adoptat reglementări în privința parteneriatului între persoane de același sex să recunoască dispozițiile adoptate de alte state membre, care au efecte similare; invită aceste state membre să propună lini directoare pentru recunoașterea reciprocă, între statele membre, a legislației existente, în vederea garantării faptului că libertatea de circulație în Uniunea Europeană a cuplurilor de persoane de același sex se aplică în condiții egale cu cele pentru cuplurile heterosexuale;

| 76. | solicită insistent Comisiei să prezinte propuneri care să garanteze aplicarea de către statele membre a principiului recunoașterii reciproce în cazul cuplurilor homosexuale, căsătorite sau înregistrate ca parteneri civili, mai ales atunci când acestea își exercită dreptul la liberă circulație, în temeiul legislației UE; |
| --- | --- |

76.

solicită insistent Comisiei să prezinte propuneri care să garanteze aplicarea de către statele membre a principiului recunoașterii reciproce în cazul cuplurilor homosexuale, căsătorite sau înregistrate ca parteneri civili, mai ales atunci când acestea își exercită dreptul la liberă circulație, în temeiul legislației UE;

| 77. | invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să ia măsuri legislative pentru a combate discriminarea pe bază de orientare sexuală cu care se confruntă unele cupluri, aplicând principiul egalității; |
| --- | --- |

77.

invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să ia măsuri legislative pentru a combate discriminarea pe bază de orientare sexuală cu care se confruntă unele cupluri, aplicând principiul egalității;

| 78. | solicită Comisiei să se asigure că statele membre acordă azil persoanelor care fug din calea persecuțiilor la care sunt supuse în țara de origine din cauza orientării lor sexuale, să ia inițiative, la nivel bilateral și multilateral, pentru a pune capăt persecutării persoanelor pe baza orientării sexuale și să inițieze un studiu cu privire la situația persoanelor transsexuale în statele membre și în țările candidate, mai ales în problema riscurilor de hărțuire și de violență; |
| --- | --- |

78.

solicită Comisiei să se asigure că statele membre acordă azil persoanelor care fug din calea persecuțiilor la care sunt supuse în țara de origine din cauza orientării lor sexuale, să ia inițiative, la nivel bilateral și multilateral, pentru a pune capăt persecutării persoanelor pe baza orientării sexuale și să inițieze un studiu cu privire la situația persoanelor transsexuale în statele membre și în țările candidate, mai ales în problema riscurilor de hărțuire și de violență;

Xenofobia

| 79. | îndeamnă Consiliul și Comisia, precum și diferitele niveluri de guvernare locală, regională și națională din statele membre, să își coordoneze măsurile de combatere a antisemitismului și a atacurilor asupra grupurilor minoritare, inclusiv asupra rromilor, minorităților naționale tradiționale și cetățenilor țărilor terțe aflați pe teritoriul statelor membre, astfel încât să se impună respectarea principiilor toleranței și nediscriminării și să se promoveze integrarea socială, economică și politică; invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să recunoască competența Comitetului pentru Eliminarea Discriminării Rasiale din cadrul ONU de a primi și examina comunicări individuale în temeiul Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, adoptată de ONU; |
| --- | --- |

79.

îndeamnă Consiliul și Comisia, precum și diferitele niveluri de guvernare locală, regională și națională din statele membre, să își coordoneze măsurile de combatere a antisemitismului și a atacurilor asupra grupurilor minoritare, inclusiv asupra rromilor, minorităților naționale tradiționale și cetățenilor țărilor terțe aflați pe teritoriul statelor membre, astfel încât să se impună respectarea principiilor toleranței și nediscriminării și să se promoveze integrarea socială, economică și politică; invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să recunoască competența Comitetului pentru Eliminarea Discriminării Rasiale din cadrul ONU de a primi și examina comunicări individuale în temeiul Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, adoptată de ONU;

| 80. | îndeamnă statele membre să condamne cu hotărâre orice discurs care incită la ură în programele media și articolele care promovează un discurs intolerant, sub forma infracțiunilor bazate pe ură împotriva rromilor, imigranților, străinilor, minorităților naționale tradiționale și altor grupuri minoritare, precum și de către formațiile muzicale și cu ocazia concertelor neonaziste, care sunt adesea organizate public fără nici un fel de repercusiuni; îndeamnă, de asemenea, partidele și mișcările politice care exercită o puternică influență asupra mass-mediei să se abțină de la discursuri care incită la ură și de la recurgerea la defăimare împotriva grupurilor minoritare din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

80.

îndeamnă statele membre să condamne cu hotărâre orice discurs care incită la ură în programele media și articolele care promovează un discurs intolerant, sub forma infracțiunilor bazate pe ură împotriva rromilor, imigranților, străinilor, minorităților naționale tradiționale și altor grupuri minoritare, precum și de către formațiile muzicale și cu ocazia concertelor neonaziste, care sunt adesea organizate public fără nici un fel de repercusiuni; îndeamnă, de asemenea, partidele și mișcările politice care exercită o puternică influență asupra mass-mediei să se abțină de la discursuri care incită la ură și de la recurgerea la defăimare împotriva grupurilor minoritare din Uniunea Europeană;

Tinerii, persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități

| 81. | solicită statelor membre să încurajeze o implicare și mai susținută a partenerilor sociali în realizarea unor acțiuni menite să pună capăt discriminării pe bază de handicap sau vârstă și să îmbunătățească radical accesul persoanelor tinere, a celor în vârstă și a celor cu handicap la piața muncii și la programele de formare profesională; invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să ratifice Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și protocolul său opțional; |
| --- | --- |

81.

solicită statelor membre să încurajeze o implicare și mai susținută a partenerilor sociali în realizarea unor acțiuni menite să pună capăt discriminării pe bază de handicap sau vârstă și să îmbunătățească radical accesul persoanelor tinere, a celor în vârstă și a celor cu handicap la piața muncii și la programele de formare profesională; invită statele membre care nu au întreprins încă acest demers să ratifice Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și protocolul său opțional;

| 82. | îndeamnă Comisia să garanteze că fondurile alocate statelor membre în scopul creării de facilități pentru persoanele cu handicap îndeplinesc criteriile Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, aceste fonduri fiind acordate pentru servicii la nivel de societate/ familie și pentru măsuri care să permită persoanelor cu handicap să aibă o viață independentă; |
| --- | --- |

82.

îndeamnă Comisia să garanteze că fondurile alocate statelor membre în scopul creării de facilități pentru persoanele cu handicap îndeplinesc criteriile Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, aceste fonduri fiind acordate pentru servicii la nivel de societate/ familie și pentru măsuri care să permită persoanelor cu handicap să aibă o viață independentă;

| 83. | consideră că este important să se garanteze accesul la îngrijiri și tratamente de calitate pentru cei care au nevoie de îngrijiri geriatrice sau de îngrijiri de boală sau de invaliditate și subliniază necesitatea acordării unei atenții speciale îngrijirii și protejării tinerilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

83.

consideră că este important să se garanteze accesul la îngrijiri și tratamente de calitate pentru cei care au nevoie de îngrijiri geriatrice sau de îngrijiri de boală sau de invaliditate și subliniază necesitatea acordării unei atenții speciale îngrijirii și protejării tinerilor cu dizabilități;

Cultura

| 84. | subliniază importanța rolului jucat de mass-media în promovarea diversității, multiculturalismului și a toleranței; îndeamnă toate serviciile media să evite conținuturile care ar putea favoriza vreo formă de rasism, xenofobie, intoleranță sau discriminare; |
| --- | --- |

84.

subliniază importanța rolului jucat de mass-media în promovarea diversității, multiculturalismului și a toleranței; îndeamnă toate serviciile media să evite conținuturile care ar putea favoriza vreo formă de rasism, xenofobie, intoleranță sau discriminare;

| 85. | încurajează statele membre ca, în special ca urmare a Anului european al dialogului intercultural 2008, să coopereze cu o mare diversitate de actori, în special ONG-uri, pentru a promova dialogul intercultural și pentru a sensibiliza populația, în special pe tineri, în ceea ce privește valorile comune și împărtășite, precum și respectul pentru diversitatea culturală, religioasă și lingvistică; |
| --- | --- |

85.

încurajează statele membre ca, în special ca urmare a Anului european al dialogului intercultural 2008, să coopereze cu o mare diversitate de actori, în special ONG-uri, pentru a promova dialogul intercultural și pentru a sensibiliza populația, în special pe tineri, în ceea ce privește valorile comune și împărtășite, precum și respectul pentru diversitatea culturală, religioasă și lingvistică;

| 86. | subliniază rolul esențial pe care îl joacă sportul în promovarea toleranței, a respectului reciproc și a înțelegerii; invită organismele sportive europene să continue lupta împotriva rasismului și a xenofobiei și încurajează lansarea de noi inițiative, mai dinamice și mai ambițioase, pentru a consolida măsurile deja existente; |
| --- | --- |

86.

subliniază rolul esențial pe care îl joacă sportul în promovarea toleranței, a respectului reciproc și a înțelegerii; invită organismele sportive europene să continue lupta împotriva rasismului și a xenofobiei și încurajează lansarea de noi inițiative, mai dinamice și mai ambițioase, pentru a consolida măsurile deja existente;

| 87. | subliniază rolul important al competenței în materie de media în contextul unor șanse corecte și egale în domeniul educației pentru toți cetățenii Uniunii Europene; |
| --- | --- |

87.

subliniază rolul important al competenței în materie de media în contextul unor șanse corecte și egale în domeniul educației pentru toți cetățenii Uniunii Europene;

| 88. | invită statele membre să garanteze integrarea efectivă în sistemele educaționale ale statelor membre UE a nou-veniților, în special a copiilor și a tinerilor, din state din afara Uniunii Europene și să-i sprijine prin încurajarea diversității lor culturale; |
| --- | --- |

88.

invită statele membre să garanteze integrarea efectivă în sistemele educaționale ale statelor membre UE a nou-veniților, în special a copiilor și a tinerilor, din state din afara Uniunii Europene și să-i sprijine prin încurajarea diversității lor culturale;

Forțele armate

| 89. | reamintește că drepturile fundamentale ale omului nu se opresc în fața porților unei cazărmi și că acestea se aplică, de asemenea, integral și cetățenilor în uniformă și recomandă ca statele membre să se asigure că drepturile fundamentale sunt respectate și în cadrul forțelor armate; |
| --- | --- |

89.

reamintește că drepturile fundamentale ale omului nu se opresc în fața porților unei cazărmi și că acestea se aplică, de asemenea, integral și cetățenilor în uniformă și recomandă ca statele membre să se asigure că drepturile fundamentale sunt respectate și în cadrul forțelor armate;

Migranții și refugiații

Accesul la protecție internațională și la imigrație legală

| 90. | se declară șocat de destinul tragic al persoanelor care-și pierd viața în încercarea de a ajunge pe teritoriul european sau care cad pradă călăuzelor sau traficanților de persoane; |
| --- | --- |

90.

se declară șocat de destinul tragic al persoanelor care-și pierd viața în încercarea de a ajunge pe teritoriul european sau care cad pradă călăuzelor sau traficanților de persoane;

| 91. | solicită Comisiei și statelor membre să instituie politici de migrare legală eficiente și elaborate pe termen lung, precum și să garanteze accesul efectiv pe teritoriul lor și la o procedură care să reflecte reguli mai flexibile și coordonate pentru solicitanții de azil, în loc să-și axeze eforturile asupra prevenirii imigrației ilegale, scop în care aplică un întreg ansamblu de măsuri - tot mai numeroase - de control la frontieră, al căror principal defect îl constituie lipsa cunoștințelor necesare identificării, la frontierele Europei, a posibililor solicitanți de azil, încălcând, în consecință, principiului nereturnării înscris în Convenția din 1951 privind statutul refugiaților; |
| --- | --- |

91.

solicită Comisiei și statelor membre să instituie politici de migrare legală eficiente și elaborate pe termen lung, precum și să garanteze accesul efectiv pe teritoriul lor și la o procedură care să reflecte reguli mai flexibile și coordonate pentru solicitanții de azil, în loc să-și axeze eforturile asupra prevenirii imigrației ilegale, scop în care aplică un întreg ansamblu de măsuri - tot mai numeroase - de control la frontieră, al căror principal defect îl constituie lipsa cunoștințelor necesare identificării, la frontierele Europei, a posibililor solicitanți de azil, încălcând, în consecință, principiului nereturnării înscris în Convenția din 1951 privind statutul refugiaților;

| 92. | invită statele membre să aplice Orientările Înaltului Comisariat ONU pentru Refugiați privind persecutarea pe criterii de gen (2002) atunci când pune în aplicare directivele comunitare privind azilul aflate în vigoare; |
| --- | --- |

92.

invită statele membre să aplice Orientările Înaltului Comisariat ONU pentru Refugiați privind persecutarea pe criterii de gen (2002) atunci când pune în aplicare directivele comunitare privind azilul aflate în vigoare;

| 93. | solicită Consiliului să precizeze ce roluri revin Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex) și, respectiv, statelor membre,, pentru a garanta respectarea drepturilor omului cu ocazia controalelor la frontieră; consideră că modificarea mandatului FRONTEX, în scopul includerii salvării pe mare, constituie o urgență; solicită exercitarea controlului democratic al Parlamentului la încheierea de către Frontex a acordurilor cu țările terțe, în special în ceea ce privește organizarea în comun a repatrierilor; |
| --- | --- |

93.

solicită Consiliului să precizeze ce roluri revin Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex) și, respectiv, statelor membre,, pentru a garanta respectarea drepturilor omului cu ocazia controalelor la frontieră; consideră că modificarea mandatului FRONTEX, în scopul includerii salvării pe mare, constituie o urgență; solicită exercitarea controlului democratic al Parlamentului la încheierea de către Frontex a acordurilor cu țările terțe, în special în ceea ce privește organizarea în comun a repatrierilor;

| 94. | solicită Consiliului și Comisiei să autorizeze FRONTEX să stabilească o cooperare structurată cu Agenția și Înaltul Comisariat pentru Refugiați al Națiunilor Unite (UNHCR) pentru a facilita operațiunile care iau în considerare protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

94.

solicită Consiliului și Comisiei să autorizeze FRONTEX să stabilească o cooperare structurată cu Agenția și Înaltul Comisariat pentru Refugiați al Națiunilor Unite (UNHCR) pentru a facilita operațiunile care iau în considerare protecția drepturilor omului;

| 95. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, având în vedere tendința controalelor la frontiere de a se îndepărta tot mai mult de frontierele geografice ale UE, va deveni foarte dificil să se verifice ceea ce se petrece când persoanele care solicită statutul de refugiat și cele care au nevoie de protecție internațională intră în contact cu autoritățile dintr-o țară terță; |
| --- | --- |

95.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, având în vedere tendința controalelor la frontiere de a se îndepărta tot mai mult de frontierele geografice ale UE, va deveni foarte dificil să se verifice ceea ce se petrece când persoanele care solicită statutul de refugiat și cele care au nevoie de protecție internațională intră în contact cu autoritățile dintr-o țară terță;

| 96. | îndeamnă Comisia și, în special, Consiliul, să dea dovadă de rapiditate și ambiție în adoptarea strategiei europene pe termen lung în materie de azil la implementarea fazei II, inclusiv prin revizuirea Directivei 2005/85/CE a Consiliului din 1 decembrie 2005 privind standardele minime cu privire la procedurile din statele membre de acordare și retragere a statutului de refugiat (15) și a Directivei 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime cu privire la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională (16), și privind conținutul protecției acordate, precum și prin înființarea unui oficiu european de asistență în materie de azil; |
| --- | --- |

96.

îndeamnă Comisia și, în special, Consiliul, să dea dovadă de rapiditate și ambiție în adoptarea strategiei europene pe termen lung în materie de azil la implementarea fazei II, inclusiv prin revizuirea Directivei 2005/85/CE a Consiliului din 1 decembrie 2005 privind standardele minime cu privire la procedurile din statele membre de acordare și retragere a statutului de refugiat (15) și a Directivei 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime cu privire la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională (16), și privind conținutul protecției acordate, precum și prin înființarea unui oficiu european de asistență în materie de azil;

Primirea

| 97. | solicită Comisiei să evalueze în continuare cu strictețe transpunerea Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (17) pentru a evita ca netranspunerea sau transpunerea parțială a acestui act să conducă, în numeroase state membre, la practici care nu îndeplinesc standardele minime impuse prin directivă; |
| --- | --- |

97.

solicită Comisiei să evalueze în continuare cu strictețe transpunerea Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (17) pentru a evita ca netranspunerea sau transpunerea parțială a acestui act să conducă, în numeroase state membre, la practici care nu îndeplinesc standardele minime impuse prin directivă;

| 98. | readuce în atenție faptul că migranții care nu depun o cerere de azil trebuie, la rândul lor, să beneficieze de primirea în structuri bine întreținute și adecvate, unde să ia cunoștință, cu ajutorul interpreților și al mediatorilor culturali formați în acest scop, de drepturile lor și de posibilitățile oferite de dreptul intern al țării de primire, de dreptul comunitar și convențiile internaționale; |
| --- | --- |

98.

readuce în atenție faptul că migranții care nu depun o cerere de azil trebuie, la rândul lor, să beneficieze de primirea în structuri bine întreținute și adecvate, unde să ia cunoștință, cu ajutorul interpreților și al mediatorilor culturali formați în acest scop, de drepturile lor și de posibilitățile oferite de dreptul intern al țării de primire, de dreptul comunitar și convențiile internaționale;

Copiii migranților, solicitanții de azil și refugiații

| 99. | solicită să se acorde o atenție specială situației copiilor refugiați, solicitanți de azil sau migranți, precum și a părinților solicitanți de azil, refugiați sau fără acte de identitate, pentru a garanta fiecărui copil dreptul de a-și exercita pe deplin drepturile, astfel cum sunt definite prin Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, inclusiv dreptul la nediscriminare, acordând interesului copilului o importanță primordială în cadrul tuturor acțiunilor întreprinse, recunoscând totuși pe deplin rolul important și responsabilitatea care le revin părinților; atrage atenția asupra instituirii, în anumite state membre, a unui sistem dublu de învățământ, precum și subliniază că acordarea diferențiată de îngrijiri medicale și asistență pentru copiii care au părinți resortisanți sau nu ai statului respectiv, nu trebuie să fie discriminatorie sau pe termen lung și trebuie justificată prin acordarea unei educații mai bune pentru toți copiii (inclusiv în limbile țărilor gazdă); |
| --- | --- |

99.

solicită să se acorde o atenție specială situației copiilor refugiați, solicitanți de azil sau migranți, precum și a părinților solicitanți de azil, refugiați sau fără acte de identitate, pentru a garanta fiecărui copil dreptul de a-și exercita pe deplin drepturile, astfel cum sunt definite prin Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, inclusiv dreptul la nediscriminare, acordând interesului copilului o importanță primordială în cadrul tuturor acțiunilor întreprinse, recunoscând totuși pe deplin rolul important și responsabilitatea care le revin părinților; atrage atenția asupra instituirii, în anumite state membre, a unui sistem dublu de învățământ, precum și subliniază că acordarea diferențiată de îngrijiri medicale și asistență pentru copiii care au părinți resortisanți sau nu ai statului respectiv, nu trebuie să fie discriminatorie sau pe termen lung și trebuie justificată prin acordarea unei educații mai bune pentru toți copiii (inclusiv în limbile țărilor gazdă);

| 100. | solicită acordarea unei atenții speciale minorilor neînsoțiți și celor despărțiți de părinți care ajung pe teritoriul Uniunii prin modalități care intră în sfera imigrației ilegale și insistă asupra obligației care le revine statelor membre de a le acorda asistență și o protecție specială; solicită tuturor autorităților – locale, regionale, naționale – și instituțiilor europene să coopereze în mod susținut pentru a le oferi acestor copii protecție în fața tuturor formelor de violență și exploatare, să asigure numirea, fără întârziere, a unui tutore, să le ofere asistență juridică, să întreprindă eforturi pentru a contacta familia acestora și să le ofere condiții de primire mai bune, asigurându-le o locuință adecvată, facilitându-le accesul la servicii sanitare, educaționale și de formare, în special în ceea ce privește predarea limbii oficiale a țării de primire, formarea profesională și integrarea deplină în sistemul de învățământ; |
| --- | --- |

100.

solicită acordarea unei atenții speciale minorilor neînsoțiți și celor despărțiți de părinți care ajung pe teritoriul Uniunii prin modalități care intră în sfera imigrației ilegale și insistă asupra obligației care le revine statelor membre de a le acorda asistență și o protecție specială; solicită tuturor autorităților – locale, regionale, naționale – și instituțiilor europene să coopereze în mod susținut pentru a le oferi acestor copii protecție în fața tuturor formelor de violență și exploatare, să asigure numirea, fără întârziere, a unui tutore, să le ofere asistență juridică, să întreprindă eforturi pentru a contacta familia acestora și să le ofere condiții de primire mai bune, asigurându-le o locuință adecvată, facilitându-le accesul la servicii sanitare, educaționale și de formare, în special în ceea ce privește predarea limbii oficiale a țării de primire, formarea profesională și integrarea deplină în sistemul de învățământ;

| 101. | readuce în atenție faptul că practica plasării copiilor în detenție administrativă nu ar trebui să existe, iar copiii neînsoțiți de familie nu ar trebui deținuți decât în circumstanțe cu adevărat excepționale, pe o durată cât mai restrânsă posibil și numai dacă o astfel de detenție este în interesul lor, în conformitate cu articolul 3 și articolul 37 alineatul (b) din Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

101.

readuce în atenție faptul că practica plasării copiilor în detenție administrativă nu ar trebui să existe, iar copiii neînsoțiți de familie nu ar trebui deținuți decât în circumstanțe cu adevărat excepționale, pe o durată cât mai restrânsă posibil și numai dacă o astfel de detenție este în interesul lor, în conformitate cu articolul 3 și articolul 37 alineatul (b) din Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului;

Integrarea

| 102. | solicită o mai strânsă coordonare a politicilor naționale de integrare a resortisanților țărilor terțe și a inițiativelor europene din acest domeniu; subliniază că principiile comune care stau la baza unui cadru european coerent în acest domeniu ar trebui să garanteze că politica de integrare include politica de combatere a discriminării, fără a se limita la aceasta, și își lărgește sfera de acțiune către diverse domenii, precum ocuparea forței de muncă, învățământul și formarea profesională; |
| --- | --- |

102.

solicită o mai strânsă coordonare a politicilor naționale de integrare a resortisanților țărilor terțe și a inițiativelor europene din acest domeniu; subliniază că principiile comune care stau la baza unui cadru european coerent în acest domeniu ar trebui să garanteze că politica de integrare include politica de combatere a discriminării, fără a se limita la aceasta, și își lărgește sfera de acțiune către diverse domenii, precum ocuparea forței de muncă, învățământul și formarea profesională;

| 103. | face apel la elaborarea unor programe de integrare și dialog intercultural destinate prevenirii posibilelor tensiuni dintre migranții intracomunitari și comunitățile autohtone, în contextul creat de fenomenelor migratorii apărute ulterior extinderii Uniunii; |
| --- | --- |

103.

face apel la elaborarea unor programe de integrare și dialog intercultural destinate prevenirii posibilelor tensiuni dintre migranții intracomunitari și comunitățile autohtone, în contextul creat de fenomenelor migratorii apărute ulterior extinderii Uniunii;

| 104. | consideră că necesitatea cel mai acut resimțită de minoritățile care provin din imigrație o constituie integrarea cât mai rapidă posibil în societatea țării în care s-au instalat, garantându-se totodată desfășurarea acestui proces într-un spirit de reciprocitate; consideră la fel de importantă recunoașterea dreptului fiecărei persoane care s-a născut și trăiește într-un stat membru de a avea acces la drepturile civile; consideră că dreptul rezidenților pe termen lung de a participa la viața politică la nivel local va permite realizarea de progrese pe calea integrării sociale și politice; |
| --- | --- |

104.

consideră că necesitatea cel mai acut resimțită de minoritățile care provin din imigrație o constituie integrarea cât mai rapidă posibil în societatea țării în care s-au instalat, garantându-se totodată desfășurarea acestui proces într-un spirit de reciprocitate; consideră la fel de importantă recunoașterea dreptului fiecărei persoane care s-a născut și trăiește într-un stat membru de a avea acces la drepturile civile; consideră că dreptul rezidenților pe termen lung de a participa la viața politică la nivel local va permite realizarea de progrese pe calea integrării sociale și politice;

| 105. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa unor politici de integrare eficiente, fapt aflat la originea excluderii cu care se confruntă sute de mii de persoane care nu au statutul de resortisant sau sunt apatride, în viața profesională, socială și politică, fenomen care, de asemenea, compromite obiectivul Uniunii Europene de a crește mobilitatea profesională pentru a spori competitivitatea și prosperitatea economică; este conștient de riscul la care pot fi expuse, din cauza excluderii, persoanele aflate în situații vulnerabile, deschizând astfel calea către radicalizare, traficul de persoane și alte forme de exploatare; |
| --- | --- |

105.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa unor politici de integrare eficiente, fapt aflat la originea excluderii cu care se confruntă sute de mii de persoane care nu au statutul de resortisant sau sunt apatride, în viața profesională, socială și politică, fenomen care, de asemenea, compromite obiectivul Uniunii Europene de a crește mobilitatea profesională pentru a spori competitivitatea și prosperitatea economică; este conștient de riscul la care pot fi expuse, din cauza excluderii, persoanele aflate în situații vulnerabile, deschizând astfel calea către radicalizare, traficul de persoane și alte forme de exploatare;

Returnare

| 106. | insistă asupra faptului că persoanele nu ar trebui repatriate decât după ce cererile lor au făcut obiectul unei examinări echitabile și complete; apreciază că, în cazul în care returnarea nu este posibilă sau ar fi inumană din cauza gravității situației din țara de origine sau de tranzit în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, statele membre ar trebui să nu le returneze în conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

106.

insistă asupra faptului că persoanele nu ar trebui repatriate decât după ce cererile lor au făcut obiectul unei examinări echitabile și complete; apreciază că, în cazul în care returnarea nu este posibilă sau ar fi inumană din cauza gravității situației din țara de origine sau de tranzit în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, statele membre ar trebui să nu le returneze în conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului;

| 107. | îndeamnă statele membre să monitorizeze condițiile de viață și integrare ale persoanelor repatriate în țările de origine și să adopte măsurile care se impun pentru a le garanta persoanelor respective o asistență corespunzătoare; |
| --- | --- |

107.

îndeamnă statele membre să monitorizeze condițiile de viață și integrare ale persoanelor repatriate în țările de origine și să adopte măsurile care se impun pentru a le garanta persoanelor respective o asistență corespunzătoare;

Detenția și acordurile de readmisie

| 108. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu tendința, constatată în urmă cu mai mulți ani, de creștere a numărului centrelor de reținere pentru străini, înființate în statele membre și la frontierele acestora; solicită, pe baza unui număr important de rapoarte, inclusiv cele întocmite de delegațiile Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, care semnalează frecvente încălcări ale drepturilor omului, întreprinderea următoarelor acțiuni:






  — | asigurarea accesului ONG-urilor specializate în protecția drepturilor fundamentale ale migranților și solicitanților de azil, astfel încât prezența acestora în centrele de reținere să fie prevăzută de legislația în vigoare, în loc să fie datorată doar bunăvoinței; |
| --- | --- | --- |

108.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu tendința, constatată în urmă cu mai mulți ani, de creștere a numărului centrelor de reținere pentru străini, înființate în statele membre și la frontierele acestora; solicită, pe baza unui număr important de rapoarte, inclusiv cele întocmite de delegațiile Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, care semnalează frecvente încălcări ale drepturilor omului, întreprinderea următoarelor acțiuni:

—

asigurarea accesului ONG-urilor specializate în protecția drepturilor fundamentale ale migranților și solicitanților de azil, astfel încât prezența acestora în centrele de reținere să fie prevăzută de legislația în vigoare, în loc să fie datorată doar bunăvoinței;

| — | instituirea unui organ de control independent la nivel european, căruia să i se încredințeze responsabilitatea pentru supravegherea centrelor de reținere în raport cu protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

instituirea unui organ de control independent la nivel european, căruia să i se încredințeze responsabilitatea pentru supravegherea centrelor de reținere în raport cu protecția drepturilor omului;

| — | să se solicite Agenției să elaboreze un raport anual care să cuprindă o analiză a situației persoanelor trimise în centre de reținere care se află sub autoritatea statelor membre, în interiorul sau în afara frontierelor acestora, iar raportul respectiv să fie prezentat Parlamentului; |
| --- | --- |

—

să se solicite Agenției să elaboreze un raport anual care să cuprindă o analiză a situației persoanelor trimise în centre de reținere care se află sub autoritatea statelor membre, în interiorul sau în afara frontierelor acestora, iar raportul respectiv să fie prezentat Parlamentului;

| 109. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că, din 2002, în cea mai mare parte a acordurilor bilaterale încheiate de UE cu țări terțe, inclusiv cele comerciale, se includ clauze de readmisie, ceea ce conduce la externalizarea crescândă a politicii Uniunii Europene din domeniul migrației, care se caracterizează printr-un control parlamentar insuficient, atât la nivel european, cât și național; solicită, prin urmare Comisiei și Consiliului să asocieze Parlamentul European încă din primele etape ale negocierilor purtate pe marginea unui astfel de acord și să îl informeze în mod regulat cu privire la numărul persoanelor expulzate din UE în temeiul acestor clauze; |
| --- | --- |

109.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că, din 2002, în cea mai mare parte a acordurilor bilaterale încheiate de UE cu țări terțe, inclusiv cele comerciale, se includ clauze de readmisie, ceea ce conduce la externalizarea crescândă a politicii Uniunii Europene din domeniul migrației, care se caracterizează printr-un control parlamentar insuficient, atât la nivel european, cât și național; solicită, prin urmare Comisiei și Consiliului să asocieze Parlamentul European încă din primele etape ale negocierilor purtate pe marginea unui astfel de acord și să îl informeze în mod regulat cu privire la numărul persoanelor expulzate din UE în temeiul acestor clauze;

Libertatea de exprimare

| 110. | pledează pentru apărarea libertății de exprimare, ca valoare fundamentală a Uniunii Europene; consideră că exercitarea acesteia trebuie să se facă în limitele consfințite prin lege, să coexiste cu răspunderea personală și să se bazeze pe respectarea drepturilor celorlalți; |
| --- | --- |

110.

pledează pentru apărarea libertății de exprimare, ca valoare fundamentală a Uniunii Europene; consideră că exercitarea acesteia trebuie să se facă în limitele consfințite prin lege, să coexiste cu răspunderea personală și să se bazeze pe respectarea drepturilor celorlalți;

| 111. | salută situația pe ansamblu satisfăcătoare a libertății presei în statele membre, având în vedere faptul că toate cele 27 de state membre se numără printre ocupanții primelor 56 de locuri ale „Clasamentului mondial al libertății presei pentru 2007”, stabilit de organizația Reporters sans Frontières; |
| --- | --- |

111.

salută situația pe ansamblu satisfăcătoare a libertății presei în statele membre, având în vedere faptul că toate cele 27 de state membre se numără printre ocupanții primelor 56 de locuri ale „Clasamentului mondial al libertății presei pentru 2007”, stabilit de organizația Reporters sans Frontières;

| 112. | solicită acelor state membre, care, în ultimii ani, s-au servit de instituțiile judiciare pentru a încălca dreptul reporterilor de a păstra secretul asupra surselor lor, precum și cel al jurnaliștilor și al editorilor de a publica informații, sau intenționează să aducă modificări legislației în acest sens, să aducă îmbunătățiri legislației și practicilor în materie, în conformitate cu hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 27 martie 1996 și în spiritul Recomandării Comitetului Miniștrilor al Consiliului Europei privind dreptul jurnaliștilor de a nu-și dezvălui sursele de informare (18), întrucât încălcarea acestui drept reprezintă astăzi cea mai serioasă amenințare la adresa libertății de exprimare a jurnaliștilor în UE, iar această situație nu a cunoscut nicio îmbunătățire semnificativă în ultimii ani; |
| --- | --- |

112.

solicită acelor state membre, care, în ultimii ani, s-au servit de instituțiile judiciare pentru a încălca dreptul reporterilor de a păstra secretul asupra surselor lor, precum și cel al jurnaliștilor și al editorilor de a publica informații, sau intenționează să aducă modificări legislației în acest sens, să aducă îmbunătățiri legislației și practicilor în materie, în conformitate cu hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 27 martie 1996 și în spiritul Recomandării Comitetului Miniștrilor al Consiliului Europei privind dreptul jurnaliștilor de a nu-și dezvălui sursele de informare (18), întrucât încălcarea acestui drept reprezintă astăzi cea mai serioasă amenințare la adresa libertății de exprimare a jurnaliștilor în UE, iar această situație nu a cunoscut nicio îmbunătățire semnificativă în ultimii ani;

| 113. | consideră că libertatea de exprimare și independența presei constituie drepturi universale, care nu pot fi prejudiciate de nicio persoană și niciun grup care s-ar simți atacate de ceea ce este spus sau scris; subliniază totodată necesitatea de a garanta dreptul la obținerea de reparații sau compensații în justiție în caz de dezinformare sau calomnie, în conformitate cu legislația în vigoare; |
| --- | --- |

113.

consideră că libertatea de exprimare și independența presei constituie drepturi universale, care nu pot fi prejudiciate de nicio persoană și niciun grup care s-ar simți atacate de ceea ce este spus sau scris; subliniază totodată necesitatea de a garanta dreptul la obținerea de reparații sau compensații în justiție în caz de dezinformare sau calomnie, în conformitate cu legislația în vigoare;

| 114. | apreciază că libertatea presei ar trebui exercitată întotdeauna în limitele legii, dar își exprimă totodată îngrijorarea față de faptul că tentația din ultimii ani de a interzice includerea în dezbaterea publică a anumitor subiecte conduce, în numeroase state membre, la o formă de cenzură neoficială sau la o autocenzură practicată de mass-media; |
| --- | --- |

114.

apreciază că libertatea presei ar trebui exercitată întotdeauna în limitele legii, dar își exprimă totodată îngrijorarea față de faptul că tentația din ultimii ani de a interzice includerea în dezbaterea publică a anumitor subiecte conduce, în numeroase state membre, la o formă de cenzură neoficială sau la o autocenzură practicată de mass-media;

Drepturile copilului

Violența, sărăcia și munca

| 115. | condamnă orice formă de violență împotriva copiilor și insistă, în special, asupra necesității de a combate formele de violență cel mai des întâlnite în statele membre: pedofilia, abuzurile sexuale, violența familială, recurgerea la pedepse corporale în școli și diversele forme de abuzuri întâlnite în instituții; solicită instituirea și aducerea la cunoștința publicului a unor mecanisme sigure, confidențiale și accesibile, de natură să le permită copiilor din toate statele membre să denunțe actele de violență; |
| --- | --- |

115.

condamnă orice formă de violență împotriva copiilor și insistă, în special, asupra necesității de a combate formele de violență cel mai des întâlnite în statele membre: pedofilia, abuzurile sexuale, violența familială, recurgerea la pedepse corporale în școli și diversele forme de abuzuri întâlnite în instituții; solicită instituirea și aducerea la cunoștința publicului a unor mecanisme sigure, confidențiale și accesibile, de natură să le permită copiilor din toate statele membre să denunțe actele de violență;

| 116. | solicită statelor membre să aplice măsuri eficiente de interzicere a diverselor forme de exploatare a copiilor, inclusiv exploatarea în scopul prostituției, al producției de materiale pornografice, al traficului de stupefiante, al furtului din buzunare, al cerșetoriei și orice altă formă de exploatare; |
| --- | --- |

116.

solicită statelor membre să aplice măsuri eficiente de interzicere a diverselor forme de exploatare a copiilor, inclusiv exploatarea în scopul prostituției, al producției de materiale pornografice, al traficului de stupefiante, al furtului din buzunare, al cerșetoriei și orice altă formă de exploatare;

| 117. | solicită statelor membre să adopte măsuri pentru eliminarea practicii căsătoriilor neoficiale între minori, adesea la vârste fragede; consideră că această practică reprezintă o formă de abuz sexual, care dăunează dezvoltării copiilor și încurajează abandonul școlar; |
| --- | --- |

117.

solicită statelor membre să adopte măsuri pentru eliminarea practicii căsătoriilor neoficiale între minori, adesea la vârste fragede; consideră că această practică reprezintă o formă de abuz sexual, care dăunează dezvoltării copiilor și încurajează abandonul școlar;

| 118. | solicită celor treisprezece state membre care nu dispun de legislație în materie să interzică în totalitate pedepsele corporale, în conformitate cu studiul din 2006 al Națiunilor Unite privind violența împotriva copiilor, care le caracterizează drept cea mai frecventă formă de violență asupra acestei categorii de persoane; |
| --- | --- |

118.

solicită celor treisprezece state membre care nu dispun de legislație în materie să interzică în totalitate pedepsele corporale, în conformitate cu studiul din 2006 al Națiunilor Unite privind violența împotriva copiilor, care le caracterizează drept cea mai frecventă formă de violență asupra acestei categorii de persoane;

| 119. | acordă o importanță deosebită necesității de a garanta că toate politicile, atât la nivelul UE, cât și la cel național, țin seama de eliminarea exploatării prin muncă a copiilor, indiferent sub ce formă; consideră că școlarizarea într-o instituție de învățământ de zi reprezintă modalitatea optimă de soluționare a acestei probleme, atât pentru a preveni producerea unor astfel de abuzuri, cât și pentru a rupe, în perspectivă, cercul vicios al analfabetismului și al sărăciei; |
| --- | --- |

119.

acordă o importanță deosebită necesității de a garanta că toate politicile, atât la nivelul UE, cât și la cel național, țin seama de eliminarea exploatării prin muncă a copiilor, indiferent sub ce formă; consideră că școlarizarea într-o instituție de învățământ de zi reprezintă modalitatea optimă de soluționare a acestei probleme, atât pentru a preveni producerea unor astfel de abuzuri, cât și pentru a rupe, în perspectivă, cercul vicios al analfabetismului și al sărăciei;

| 120. | constată că, în anumite state membre, mii de copii sunt angajați în cele mai atroce forme de muncă în regiunile urbane și rurale; solicită, prin urmare, statelor membre să abordeze frontal această problemă aplicând cu strictețe dispozițiile dreptului intern și organizând campanii naționale de educare destinate atât părinților, cât și copiilor; |
| --- | --- |

120.

constată că, în anumite state membre, mii de copii sunt angajați în cele mai atroce forme de muncă în regiunile urbane și rurale; solicită, prin urmare, statelor membre să abordeze frontal această problemă aplicând cu strictețe dispozițiile dreptului intern și organizând campanii naționale de educare destinate atât părinților, cât și copiilor;

| 121. | reamintește că, în UE, aproape 20% din copii trăiesc sub pragul de sărăcie, iar cei mai vulnerabili dintre ei provin din familii monoparentale și/sau au părinți născuți în străinătate; insistă, prin urmare, asupra necesității de a adopta măsuri adecvate pentru a permite exercitarea drepturilor, axate asupra nevoilor copiilor, inclusiv măsuri de susținere a familiilor și solicită statelor membre, în special celor care înregistrează cele mai ridicate niveluri ale sărăciei, să adopte obiective ambițioase și realizabile pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor și pe cea a familiilor lor; |
| --- | --- |

121.

reamintește că, în UE, aproape 20% din copii trăiesc sub pragul de sărăcie, iar cei mai vulnerabili dintre ei provin din familii monoparentale și/sau au părinți născuți în străinătate; insistă, prin urmare, asupra necesității de a adopta măsuri adecvate pentru a permite exercitarea drepturilor, axate asupra nevoilor copiilor, inclusiv măsuri de susținere a familiilor și solicită statelor membre, în special celor care înregistrează cele mai ridicate niveluri ale sărăciei, să adopte obiective ambițioase și realizabile pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor și pe cea a familiilor lor;

| 122. | solicită Comisiei să depună eforturi pentru a integra diversele strategii care vizează în mod specific sărăcia în rândul copiilor și al familiilor lor, șomajul în rândul tinerilor și incluziunea socială a minorităților în cadrul tuturor strategiilor de dezvoltare relevante, inclusiv în documentele de strategie pentru reducerea sărăciei și programele indicative; îndeamnă statele membre să acționeze eficient împotriva traficului de copii, să intensifice cooperarea transfrontalieră, să ofere formare profesională specializată și aplice norme juridice în acest scop; |
| --- | --- |

122.

solicită Comisiei să depună eforturi pentru a integra diversele strategii care vizează în mod specific sărăcia în rândul copiilor și al familiilor lor, șomajul în rândul tinerilor și incluziunea socială a minorităților în cadrul tuturor strategiilor de dezvoltare relevante, inclusiv în documentele de strategie pentru reducerea sărăciei și programele indicative; îndeamnă statele membre să acționeze eficient împotriva traficului de copii, să intensifice cooperarea transfrontalieră, să ofere formare profesională specializată și aplice norme juridice în acest scop;

| 123. | subliniază importanța protecției copiilor; consideră că inițiativele legate de Strategia UE în domeniul drepturilor copilului, cum ar fi o pagină de internet dedicată în întregime aspectelor legate de copii, liniile telefonice speciale de asistență și pentru apeluri de urgență, precum și alocarea bugetară pentru programele comunitare de acțiune în favoarea copiilor, ar trebui puse pe deplin în aplicare și dezvoltate în continuare; |
| --- | --- |

123.

subliniază importanța protecției copiilor; consideră că inițiativele legate de Strategia UE în domeniul drepturilor copilului, cum ar fi o pagină de internet dedicată în întregime aspectelor legate de copii, liniile telefonice speciale de asistență și pentru apeluri de urgență, precum și alocarea bugetară pentru programele comunitare de acțiune în favoarea copiilor, ar trebui puse pe deplin în aplicare și dezvoltate în continuare;

Discriminarea

| 124. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită diverselor discriminări la care sunt supuși tinerii și copiii, care iau adesea forme multiple și sunt trăite îndeosebi de copii săraci, de copiii străzii și tinerii care aparțin unei minorități etnice și grupurilor de imigranți, precum și de copiii și tinerii cu handicap, și se concretizează prin lipsa accesului la învățământ și la îngrijirile medicale; |
| --- | --- |

124.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită diverselor discriminări la care sunt supuși tinerii și copiii, care iau adesea forme multiple și sunt trăite îndeosebi de copii săraci, de copiii străzii și tinerii care aparțin unei minorități etnice și grupurilor de imigranți, precum și de copiii și tinerii cu handicap, și se concretizează prin lipsa accesului la învățământ și la îngrijirile medicale;

| 125. | solicită adoptarea unor măsuri specifice de care să beneficieze copiii de etnie rromă, în special în statele membre în care rromii formează minorități etnice importante, dar fără a se limita la acestea, pentru a pune capăt discriminării, segregării, excluziunii sociale și școlare cu care aceștia se confruntă frecvent; solicită în special statelor membre să întreprindă eforturi pentru a pune capăt suprareprezentării, cu totul nejustificată, a copiilor rromi în instituțiile pentru persoane cu dizabilități mentale, să asigure promovarea unor campanii în favoarea școlarizării și să combată fenomenul refuzării acordării unei cărți de identitate cu care se confruntă numeroși copii rromi; |
| --- | --- |

125.

solicită adoptarea unor măsuri specifice de care să beneficieze copiii de etnie rromă, în special în statele membre în care rromii formează minorități etnice importante, dar fără a se limita la acestea, pentru a pune capăt discriminării, segregării, excluziunii sociale și școlare cu care aceștia se confruntă frecvent; solicită în special statelor membre să întreprindă eforturi pentru a pune capăt suprareprezentării, cu totul nejustificată, a copiilor rromi în instituțiile pentru persoane cu dizabilități mentale, să asigure promovarea unor campanii în favoarea școlarizării și să combată fenomenul refuzării acordării unei cărți de identitate cu care se confruntă numeroși copii rromi;

| 126. | îndeamnă statele membre să asigure integrarea efectivă în sistemele de educație, încă de la cea mai fragedă vârstă, a copiilor defavorizați și a celor care sunt victime ale excluderii sociale și să încurajeze schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

126.

îndeamnă statele membre să asigure integrarea efectivă în sistemele de educație, încă de la cea mai fragedă vârstă, a copiilor defavorizați și a celor care sunt victime ale excluderii sociale și să încurajeze schimbul de bune practici;

| 127. | invită statele membre să lupte împotriva discriminării în domeniul educației, cum ar fi, de exemplu, segregarea copiilor romi, în conformitate cu recenta hotărâre a Curții Europene a Drepturilor Omului privind această chestiune (19); |
| --- | --- |

127.

invită statele membre să lupte împotriva discriminării în domeniul educației, cum ar fi, de exemplu, segregarea copiilor romi, în conformitate cu recenta hotărâre a Curții Europene a Drepturilor Omului privind această chestiune (19);

Justiție pentru tineri

| 128. | consideră că plasarea în detenție a delincvenților juvenili trebuie să reprezinte doar o măsură la care se apelează în ultimă instanță și care se aplică pe o durată cât mai restrânsă posibil; solicită, prin urmare, să se prevadă pentru minori alternative la pedepsele privative de libertate; insistă asupra necesității de a garanta măsuri de reeducare, precum serviciile în folosul comunității, pentru a asigura reintegrarea socială și profesională a acestor persoane; |
| --- | --- |

128.

consideră că plasarea în detenție a delincvenților juvenili trebuie să reprezinte doar o măsură la care se apelează în ultimă instanță și care se aplică pe o durată cât mai restrânsă posibil; solicită, prin urmare, să se prevadă pentru minori alternative la pedepsele privative de libertate; insistă asupra necesității de a garanta măsuri de reeducare, precum serviciile în folosul comunității, pentru a asigura reintegrarea socială și profesională a acestor persoane;

| 129. | constată că vârsta răspunderii penale nu este identică în toate statele membre și își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că, în unele dintre acestea, copiii sunt trimiși în mod regulat în fața unei instanțe pentru adulți, în timp ce în altele tribunalele specializate pentru minori sunt închise; solicită statelor membre să-și alinieze sistemele judiciare astfel încât niciun copil să nu fie judecat în același mod ca un adult; |
| --- | --- |

129.

constată că vârsta răspunderii penale nu este identică în toate statele membre și își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că, în unele dintre acestea, copiii sunt trimiși în mod regulat în fața unei instanțe pentru adulți, în timp ce în altele tribunalele specializate pentru minori sunt închise; solicită statelor membre să-și alinieze sistemele judiciare astfel încât niciun copil să nu fie judecat în același mod ca un adult;

| 130. | solicită tuturor statelor membre să asigure o reprezentare eficientă și independentă a copiilor în toate procedurile judiciare și cvasijudiciare care îi vizează, precum și numirea legală a unui tutore în cazul în care niciun membru de familie nu poate acționa în numele lor; subliniază că toți copiii, inclusiv cei plasați în structurile de asistență medicală din cadrul sistemul judiciar, ar trebui informați de autorități în legătură cu existența unor mecanisme de recurs; |
| --- | --- |

130.

solicită tuturor statelor membre să asigure o reprezentare eficientă și independentă a copiilor în toate procedurile judiciare și cvasijudiciare care îi vizează, precum și numirea legală a unui tutore în cazul în care niciun membru de familie nu poate acționa în numele lor; subliniază că toți copiii, inclusiv cei plasați în structurile de asistență medicală din cadrul sistemul judiciar, ar trebui informați de autorități în legătură cu existența unor mecanisme de recurs;

Asistența pentru copii

| 131. | solicită statelor membre să ia măsuri pentru a garanta dreptul copilului la o familie și, prin urmare, să procedeze astfel încât să identifice soluții eficiente, de natură să prevină separarea copiilor de părinți și abandonarea copiilor; le solicită să se distanțeze de politica marilor instituții și, în locul acesteia, să reformeze, să dezvolte și să consolideze structurile educaționale eficiente cu caracter alternativ bazate pe familie și comunitate; în cazul plasamentelor, solicită statelor membre să aloce resursele necesare pentru întoarcerea copiilor în sânul familiei; |
| --- | --- |

131.

solicită statelor membre să ia măsuri pentru a garanta dreptul copilului la o familie și, prin urmare, să procedeze astfel încât să identifice soluții eficiente, de natură să prevină separarea copiilor de părinți și abandonarea copiilor; le solicită să se distanțeze de politica marilor instituții și, în locul acesteia, să reformeze, să dezvolte și să consolideze structurile educaționale eficiente cu caracter alternativ bazate pe familie și comunitate; în cazul plasamentelor, solicită statelor membre să aloce resursele necesare pentru întoarcerea copiilor în sânul familiei;

| 132. | îndeamnă statele membre să ia măsurile necesare de natură să garanteze calitatea structurilor de primire a copiilor, inclusiv formarea profesională continuă, condiții de lucru bune și un salariu decent pentru persoanele a căror activitate profesională constă în a se ocupa de copii; subliniază că astfel de structuri și personalul aferent le oferă copiilor baze solide pentru viitorul lor și le sunt utile și părinților, în special celor care trebuie să facă față unui volum de muncă important, sau familiilor monoparentale, iar acestea le oferă, în egală măsură, o alternativă copiilor, în cazurile în care familiile acestora nu se ocupă suficient de ei sau structura familială este, pur și simplu, inexistentă; |
| --- | --- |

132.

îndeamnă statele membre să ia măsurile necesare de natură să garanteze calitatea structurilor de primire a copiilor, inclusiv formarea profesională continuă, condiții de lucru bune și un salariu decent pentru persoanele a căror activitate profesională constă în a se ocupa de copii; subliniază că astfel de structuri și personalul aferent le oferă copiilor baze solide pentru viitorul lor și le sunt utile și părinților, în special celor care trebuie să facă față unui volum de muncă important, sau familiilor monoparentale, iar acestea le oferă, în egală măsură, o alternativă copiilor, în cazurile în care familiile acestora nu se ocupă suficient de ei sau structura familială este, pur și simplu, inexistentă;

Participarea

| 133. | reamintește dreptul copiilor de a-și face auzite opiniile, într-un mod corespunzător vârstei și nivelului lor de maturitate, precum și necesitatea de a le oferi posibilitatea apartenenței la un grup de copii sau la o asociație, astfel încât să poată întâlni alți copii și să se exprime în acest cadru; solicită, prin urmare, statelor membre și autorităților locale să încurajeze proiectele care urmăresc dezvoltarea capacității copiilor de a se exprima în acest mod, în cadrul consiliilor sau al parlamentelor locale ale copiilor, asigurând, în același timp, implicarea copiilor care se confruntă cu cele mai grave situații de excludere și difuzarea cât mai amplă în rândul copiilor a informațiilor referitoare la aceste activități; |
| --- | --- |

133.

reamintește dreptul copiilor de a-și face auzite opiniile, într-un mod corespunzător vârstei și nivelului lor de maturitate, precum și necesitatea de a le oferi posibilitatea apartenenței la un grup de copii sau la o asociație, astfel încât să poată întâlni alți copii și să se exprime în acest cadru; solicită, prin urmare, statelor membre și autorităților locale să încurajeze proiectele care urmăresc dezvoltarea capacității copiilor de a se exprima în acest mod, în cadrul consiliilor sau al parlamentelor locale ale copiilor, asigurând, în același timp, implicarea copiilor care se confruntă cu cele mai grave situații de excludere și difuzarea cât mai amplă în rândul copiilor a informațiilor referitoare la aceste activități;

| 134. | salută lansarea de către Comisie a unui forum care reunește reprezentanții instituțiilor europene și ai organizațiilor naționale și internaționale care-și desfășoară activitatea în domeniul drepturilor copilului; consideră că participarea copiilor ar trebui să constituie unul dintre principalele obiective ale forumului și lansează, prin urmare, un apel către Comisie să asigure participarea copiilor la toate etapele activităților forumului; |
| --- | --- |

134.

salută lansarea de către Comisie a unui forum care reunește reprezentanții instituțiilor europene și ai organizațiilor naționale și internaționale care-și desfășoară activitatea în domeniul drepturilor copilului; consideră că participarea copiilor ar trebui să constituie unul dintre principalele obiective ale forumului și lansează, prin urmare, un apel către Comisie să asigure participarea copiilor la toate etapele activităților forumului;

| 135. | consideră că este important ca informațiile cu privire la drepturile copilului să fie transmise într-un mod accesibil și prin mijloace corespunzătoare; solicită Comisiei să elaboreze instrumente de comunicare eficiente, care să asigure o mai bună cunoaștere, de către copii, a drepturilor lor, și să sensibilizeze opinia publică în legătură cu situația copiilor din statele membre și activitățile UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

135.

consideră că este important ca informațiile cu privire la drepturile copilului să fie transmise într-un mod accesibil și prin mijloace corespunzătoare; solicită Comisiei să elaboreze instrumente de comunicare eficiente, care să asigure o mai bună cunoaștere, de către copii, a drepturilor lor, și să sensibilizeze opinia publică în legătură cu situația copiilor din statele membre și activitățile UE în acest domeniu;

Drepturile sociale

| 136. | consideră că sărăcia și excluderea socială nu pot fi combătute decât prin garantarea ansamblului drepturilor fundamentale, și în special a drepturilor economice și sociale ale tuturor; aprobă, în acest sens, decizia de a institui, în 2010, Anul european de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei și statelor membre să cadă de acord asupra unor obiective ambițioase în acest sens și să urmărească aplicarea acestora; |
| --- | --- |

136.

consideră că sărăcia și excluderea socială nu pot fi combătute decât prin garantarea ansamblului drepturilor fundamentale, și în special a drepturilor economice și sociale ale tuturor; aprobă, în acest sens, decizia de a institui, în 2010, Anul european de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei și statelor membre să cadă de acord asupra unor obiective ambițioase în acest sens și să urmărească aplicarea acestora;

| 137. | insistă asupra faptului că există o serie de drepturi fundamentale indivizibile și interdependente, a căror exercitare trebuie permisă tuturor ființelor umane; |
| --- | --- |

137.

insistă asupra faptului că există o serie de drepturi fundamentale indivizibile și interdependente, a căror exercitare trebuie permisă tuturor ființelor umane;

Sărăcia

| 138. | insistă asupra faptului că articolul 30 din Carta Socială Europeană revizuită consacră dreptul la protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale și solicită statelor membre ratificarea acesteia; |
| --- | --- |

138.

insistă asupra faptului că articolul 30 din Carta Socială Europeană revizuită consacră dreptul la protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale și solicită statelor membre ratificarea acesteia;

| 139. | subliniază importanța tot mai mare care trebuie acordată politicilor de „incluziune activă” a persoanelor care se confruntă cu cele mai dificile probleme de acces pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

139.

subliniază importanța tot mai mare care trebuie acordată politicilor de „incluziune activă” a persoanelor care se confruntă cu cele mai dificile probleme de acces pe piața forței de muncă;

| 140. | insistă asupra faptului că sărăcia extremă și excluderea socială reprezintă o încălcare a tuturor drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

140.

insistă asupra faptului că sărăcia extremă și excluderea socială reprezintă o încălcare a tuturor drepturilor fundamentale;

| 141. | își exprimă speranța că dimensiunea socială și drepturile fundamentale vor fi integrate în mod concret în toate politicile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

141.

își exprimă speranța că dimensiunea socială și drepturile fundamentale vor fi integrate în mod concret în toate politicile Uniunii Europene;

| 142. | își declară angajamentul față de un model social și durabil de dezvoltare, consecvent unei abordări bazate pe drepturile sociale și având drept obiectiv principal consolidarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

142.

își declară angajamentul față de un model social și durabil de dezvoltare, consecvent unei abordări bazate pe drepturile sociale și având drept obiectiv principal consolidarea coeziunii sociale;

| 143. | reamintește că articolele 34 și 36 ale Cartei recunosc dreptul la asigurări sociale și la servicii sociale, precum și de acces la serviciile de interes economic general; invită statele membre să se asigure că toți cetățenii, inclusiv cei mai vulnerabili, pot avea acces la aceste drepturi; |
| --- | --- |

143.

reamintește că articolele 34 și 36 ale Cartei recunosc dreptul la asigurări sociale și la servicii sociale, precum și de acces la serviciile de interes economic general; invită statele membre să se asigure că toți cetățenii, inclusiv cei mai vulnerabili, pot avea acces la aceste drepturi;

| 144. | reamintește necesitatea parteneriatului cu categoriile cele mai defavorizate ale populației în cadrul combaterii sărăciei, acestea fiind cele mai direct afectate și, prin urmare, cele mai în măsură să ilustreze consecințele lipsei accesului la drepturi, precum și să ofere sugestii în vederea remedierii acestei probleme; își exprimă speranța că va fi instituită o democrație participativă, care să acorde o atenție specială participării persoanelor confruntate cu sărăcia, excluziunea, discriminările și inegalitățile; |
| --- | --- |

144.

reamintește necesitatea parteneriatului cu categoriile cele mai defavorizate ale populației în cadrul combaterii sărăciei, acestea fiind cele mai direct afectate și, prin urmare, cele mai în măsură să ilustreze consecințele lipsei accesului la drepturi, precum și să ofere sugestii în vederea remedierii acestei probleme; își exprimă speranța că va fi instituită o democrație participativă, care să acorde o atenție specială participării persoanelor confruntate cu sărăcia, excluziunea, discriminările și inegalitățile;

Persoanele fără adăpost

| 145. | solicită Comisiei să elaboreze o definiție-cadru europeană a persoanelor fără adăpost, să colecteze date statistice comparabile și credibile și să prezinte actualizări anuale ale măsurilor luate și ale progreselor realizate în statele membre ale Uniunii Europene în direcția soluționării problemei persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- |

145.

solicită Comisiei să elaboreze o definiție-cadru europeană a persoanelor fără adăpost, să colecteze date statistice comparabile și credibile și să prezinte actualizări anuale ale măsurilor luate și ale progreselor realizate în statele membre ale Uniunii Europene în direcția soluționării problemei persoanelor fără adăpost;

| 146. | solicită statelor membre să elaboreze „planuri de urgență pentru iarnă”, în cadrul unei strategii mai ample privind persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

146.

solicită statelor membre să elaboreze „planuri de urgență pentru iarnă”, în cadrul unei strategii mai ample privind persoanele fără adăpost;

Locuințele

| 147. | reamintește că articolul 34 alineatul (3) al Cartei recunoaște dreptul la ajutor social și ajutor în vederea găsirii unei locuințe pentru cei care nu au resurse suficiente, în vederea combaterii excluderii sociale și sărăciei; în consecință, solicită statelor membre să garanteze accesul la condiții decente de locuit; |
| --- | --- |

147.

reamintește că articolul 34 alineatul (3) al Cartei recunoaște dreptul la ajutor social și ajutor în vederea găsirii unei locuințe pentru cei care nu au resurse suficiente, în vederea combaterii excluderii sociale și sărăciei; în consecință, solicită statelor membre să garanteze accesul la condiții decente de locuit;

| 148. | reamintește observațiile și principiile enunțate în raportul comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei referitoare la condiții decente de locuit (20); |
| --- | --- |

148.

reamintește observațiile și principiile enunțate în raportul comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei referitoare la condiții decente de locuit (20);

Sănătatea

| 149. | reamintește că articolul 35 al Cartei prevede dreptul oricărei persoane de acces la îngrijiri de sănătate preventive și dreptul de a beneficia de tratament medical; solicită statelor membre să asigure acces la îngrijiri medicale corespunzătoare celor care au venituri mici și celor a căror stare de sănătate necesită îngrijiri de lungă durată sau costisitoare; |
| --- | --- |

149.

reamintește că articolul 35 al Cartei prevede dreptul oricărei persoane de acces la îngrijiri de sănătate preventive și dreptul de a beneficia de tratament medical; solicită statelor membre să asigure acces la îngrijiri medicale corespunzătoare celor care au venituri mici și celor a căror stare de sănătate necesită îngrijiri de lungă durată sau costisitoare;

| 150. | invită statele membre și UE să se asigure că persoanele care abuzează de substanțe narcotice dispun de un acces nerestricționat la servicii medicale și tratament alternativ de specialitate și nu sunt tratate ca infractori doar din cauza consumului personal de droguri ilegale; |
| --- | --- |

150.

invită statele membre și UE să se asigure că persoanele care abuzează de substanțe narcotice dispun de un acces nerestricționat la servicii medicale și tratament alternativ de specialitate și nu sunt tratate ca infractori doar din cauza consumului personal de droguri ilegale;

Lucrătorii

| 151. | insistă asupra necesității de a asigura o mai mare transparență a pieței muncii, astfel încât orice formă de angajare (temporară, permanentă, cu normă întreagă sau redusă, precum și munca plătită la oră) să fie declarată, remunerată decent și să respecte pe deplin drepturile lucrătorilor; |
| --- | --- |

151.

insistă asupra necesității de a asigura o mai mare transparență a pieței muncii, astfel încât orice formă de angajare (temporară, permanentă, cu normă întreagă sau redusă, precum și munca plătită la oră) să fie declarată, remunerată decent și să respecte pe deplin drepturile lucrătorilor;

| 152. | recunoaște faptul că nu toate statele membre au o legislație națională care să prevadă salariul minim; solicită instrumente concepute astfel încât să garanteze accesul tuturor la niveluri decente de venituri, pentru a garanta că toți muncitorii din UE sunt remunerați astfel încât să ducă o viață demnă; |
| --- | --- |

152.

recunoaște faptul că nu toate statele membre au o legislație națională care să prevadă salariul minim; solicită instrumente concepute astfel încât să garanteze accesul tuturor la niveluri decente de venituri, pentru a garanta că toți muncitorii din UE sunt remunerați astfel încât să ducă o viață demnă;

| 153. | îndeamnă statele membre și țările candidate la aderare să ratifice și să pună pe deplin în aplicare convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM); solicită Comisiei și statelor membre să sprijine OIM în eforturile de consolidare a sistemului și mecanismelor sale de supraveghere; |
| --- | --- |

153.

îndeamnă statele membre și țările candidate la aderare să ratifice și să pună pe deplin în aplicare convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM); solicită Comisiei și statelor membre să sprijine OIM în eforturile de consolidare a sistemului și mecanismelor sale de supraveghere;

| 154. | încurajează întreprinderile să adopte politici responsabile și nediscriminatorii de recrutare și dezvoltare profesională pentru a încuraja angajarea femeilor, a tinerilor și a persoanelor dezavantajate pe piața muncii; |
| --- | --- |

154.

încurajează întreprinderile să adopte politici responsabile și nediscriminatorii de recrutare și dezvoltare profesională pentru a încuraja angajarea femeilor, a tinerilor și a persoanelor dezavantajate pe piața muncii;

| 155. | reamintește faptul că discriminarea trebuie percepută, de asemenea, ca un obstacol în calea celor patru libertăți fundamentale - în mod special în ceea ce privește libera circulație a persoanelor - și, ca atare, constituie un obstacol în calea funcționării pieței interne; solicită Comisiei să încurajeze statele membre să își revizuiască dispozițiile tranzitorii care reglementează accesul la piața muncii pentru a pune capăt diferențierii cetățenilor europeni în această privință; |
| --- | --- |

155.

reamintește faptul că discriminarea trebuie percepută, de asemenea, ca un obstacol în calea celor patru libertăți fundamentale - în mod special în ceea ce privește libera circulație a persoanelor - și, ca atare, constituie un obstacol în calea funcționării pieței interne; solicită Comisiei să încurajeze statele membre să își revizuiască dispozițiile tranzitorii care reglementează accesul la piața muncii pentru a pune capăt diferențierii cetățenilor europeni în această privință;

| 156. | solicită statelor membre să își revizuiască legislația pentru a se asigura că lucrătorii sexuali, indiferent de statutul lor legal, nu sunt exploatați de organizațiile criminale, că li se garantează drepturile fundamentale și că pot avea acces la servicii sociale și de sănătate corespunzătoare; |
| --- | --- |

156.

solicită statelor membre să își revizuiască legislația pentru a se asigura că lucrătorii sexuali, indiferent de statutul lor legal, nu sunt exploatați de organizațiile criminale, că li se garantează drepturile fundamentale și că pot avea acces la servicii sociale și de sănătate corespunzătoare;

| 157. | solicită Comisiei și statelor membre să susțină integrarea socială a persoanelor cu cele mai dificile probleme de acces pe piața forței de muncă și să propună soluții la problemele reale cu care se confruntă „lucrătorii săraci”; consideră oportun ca strategiile respective să realizeze un echilibru corect între problematica unui nivel corect de salarizare, a unui echilibru corespunzător între viața profesională și cea familială, a condițiilor de muncă de calitate, a protecției sociale, a posibilităților și a șanselor de angajare și a siguranței locului de muncă; |
| --- | --- |

157.

solicită Comisiei și statelor membre să susțină integrarea socială a persoanelor cu cele mai dificile probleme de acces pe piața forței de muncă și să propună soluții la problemele reale cu care se confruntă „lucrătorii săraci”; consideră oportun ca strategiile respective să realizeze un echilibru corect între problematica unui nivel corect de salarizare, a unui echilibru corespunzător între viața profesională și cea familială, a condițiilor de muncă de calitate, a protecției sociale, a posibilităților și a șanselor de angajare și a siguranței locului de muncă;

Mâna de lucru nereglementată

| 158. | solicită statelor membre să ratifice Convenția Națiunilor Unite privind drepturile lucrătorilor migranți (21) și atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte a lucrătorilor care oferă prestații fără a deține documente de imigrare corespunzătoare desfășoară o activitate care este legală și indispensabilă pentru economiile europene, precum culesul de fructe, construcțiile sau întreținerea clădirilor, îngrijirile acordate bolnavilor, persoanelor vârstnice și copiilor; |
| --- | --- |

158.

solicită statelor membre să ratifice Convenția Națiunilor Unite privind drepturile lucrătorilor migranți (21) și atrage atenția asupra faptului că cea mai mare parte a lucrătorilor care oferă prestații fără a deține documente de imigrare corespunzătoare desfășoară o activitate care este legală și indispensabilă pentru economiile europene, precum culesul de fructe, construcțiile sau întreținerea clădirilor, îngrijirile acordate bolnavilor, persoanelor vârstnice și copiilor;

| 159. | solicită instituțiilor Uniunii și statelor membre să renunțe la utilizarea termenului de „imigranți ilegali”, care are conotații negative pronunțate, și să utilizeze de preferință termenii de „lucrător / migrant cu situație nereglementată” sau „fără documente”; |
| --- | --- |

159.

solicită instituțiilor Uniunii și statelor membre să renunțe la utilizarea termenului de „imigranți ilegali”, care are conotații negative pronunțate, și să utilizeze de preferință termenii de „lucrător / migrant cu situație nereglementată” sau „fără documente”;

| 160. | își reiterează opinia potrivit căreia principala misiune a dreptului muncii este aceea de a asigura protecția lucrătorului în contextul unei relații profesionale inechitabile, situație în care se regăsesc lucrătorii fără documente și solicită statelor membre să protejeze dreptul la organizare al lucrătorilor, inclusiv al celor fără documente; |
| --- | --- |

160.

își reiterează opinia potrivit căreia principala misiune a dreptului muncii este aceea de a asigura protecția lucrătorului în contextul unei relații profesionale inechitabile, situație în care se regăsesc lucrătorii fără documente și solicită statelor membre să protejeze dreptul la organizare al lucrătorilor, inclusiv al celor fără documente;

| 161. | solicită Comisiei să acorde prioritate egală și să trateze cu aceeași rapiditate, în cadrul unui singur pachet, politica privind imigrarea, aflată în plin proces de elaborare, și „sancțiunile împotriva angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală”; |
| --- | --- |

161.

solicită Comisiei să acorde prioritate egală și să trateze cu aceeași rapiditate, în cadrul unui singur pachet, politica privind imigrarea, aflată în plin proces de elaborare, și „sancțiunile împotriva angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală”;

| 162. | insistă asupra faptului că misiunea prioritară care revine agenților din domeniul inspecției muncii este aceea de a proteja lucrătorii și solicită, prin urmare, statelor membre:






  — | să se asigure că lucrătorii fără acte de identitate au posibilitatea de a depune, în deplină siguranță și fără a se confrunta cu amenințarea expulzării, plângeri împotriva angajatorilor care comit abuzuri; |
| --- | --- | --- |

162.

insistă asupra faptului că misiunea prioritară care revine agenților din domeniul inspecției muncii este aceea de a proteja lucrătorii și solicită, prin urmare, statelor membre:

—

să se asigure că lucrătorii fără acte de identitate au posibilitatea de a depune, în deplină siguranță și fără a se confrunta cu amenințarea expulzării, plângeri împotriva angajatorilor care comit abuzuri;

| — | să investească în formarea inspectorilor muncii și a persoanelor care oferă asistență lucrătorilor fără acte de identitate în legătură cu posibilitățile de a depune o plângere oficială privind încălcarea dreptului muncii; |
| --- | --- |

—

să investească în formarea inspectorilor muncii și a persoanelor care oferă asistență lucrătorilor fără acte de identitate în legătură cu posibilitățile de a depune o plângere oficială privind încălcarea dreptului muncii;

| — | să instituie un sistem de sancțiuni care să nu penalizeze lucrătorii în locul angajatorilor; |
| --- | --- |

—

să instituie un sistem de sancțiuni care să nu penalizeze lucrătorii în locul angajatorilor;

Persoanele vârstnice

| 163. | consideră că îmbătrânirea populației constituie o provocare și trebuie văzută drept o ocazie favorabilă unei mai mari implicări în viața socială a persoanelor care au acumulat o experiență îndelungată și de calitate, contribuind astfel la promovarea îmbătrânirii active; consideră că trebuie depuse eforturi pentru a integra lucrătorii în vârstă pe piața muncii; |
| --- | --- |

163.

consideră că îmbătrânirea populației constituie o provocare și trebuie văzută drept o ocazie favorabilă unei mai mari implicări în viața socială a persoanelor care au acumulat o experiență îndelungată și de calitate, contribuind astfel la promovarea îmbătrânirii active; consideră că trebuie depuse eforturi pentru a integra lucrătorii în vârstă pe piața muncii;

| 164. | consideră că trebuie acordată o atenție specială femeilor vârstnice singure, care constituie un grup deosebit de vulnerabil confruntat în cea mai mare măsură cu amenințarea căderii în sărăcie în cazul în care economia traversează o perioadă de încetinire a ritmului; |
| --- | --- |

164.

consideră că trebuie acordată o atenție specială femeilor vârstnice singure, care constituie un grup deosebit de vulnerabil confruntat în cea mai mare măsură cu amenințarea căderii în sărăcie în cazul în care economia traversează o perioadă de încetinire a ritmului;

| 165. | constată necesitatea combaterii discriminării femeilor vârstnice și a stimulării participării acestora pe piața muncii (de exemplu, prin intermediul programelor de educație continuă), având în vedere vulnerabilitatea și numărul lor, aflat în plină creștere în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

165.

constată necesitatea combaterii discriminării femeilor vârstnice și a stimulării participării acestora pe piața muncii (de exemplu, prin intermediul programelor de educație continuă), având în vedere vulnerabilitatea și numărul lor, aflat în plină creștere în Uniunea Europeană;

| 166. | reamintește că articolul 25 al Cartei conferă dreptul la o viață demnă și independentă pentru persoanele în vârstă; recomandă așadar, coroborat cu articolele 34 și 35 din Cartă, asigurarea unei vieți demne pentru persoanele în vârstă prin îngrijiri medicale preventive și asigurări sociale; |
| --- | --- |

166.

reamintește că articolul 25 al Cartei conferă dreptul la o viață demnă și independentă pentru persoanele în vârstă; recomandă așadar, coroborat cu articolele 34 și 35 din Cartă, asigurarea unei vieți demne pentru persoanele în vârstă prin îngrijiri medicale preventive și asigurări sociale;

| 167. | solicită statelor membre care nu au întreprins încă acest demers să adopte dispoziții legislative privind dreptul pacienților de a decide în legătură cu propriul destin pentru a garanta că, în conformitate cu articolul 8 din Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicinasemnată, „(...) se ține seama de dorințele exprimate anterior în legătură cu o intervenție medicală de către un pacient care nu este capabil, în momentul intervenției, să-și exprime dorințele” și să garanteze dreptul la demnitate la sfârșitul vieții; |
| --- | --- |

167.

solicită statelor membre care nu au întreprins încă acest demers să adopte dispoziții legislative privind dreptul pacienților de a decide în legătură cu propriul destin pentru a garanta că, în conformitate cu articolul 8 din Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicinasemnată, „(...) se ține seama de dorințele exprimate anterior în legătură cu o intervenție medicală de către un pacient care nu este capabil, în momentul intervenției, să-și exprime dorințele” și să garanteze dreptul la demnitate la sfârșitul vieții;

*

- *

| 168. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Agenției drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Comitetului Miniștrilor, Adunării Parlamentare și Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, organelor competente ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

168.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Agenției drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Comitetului Miniștrilor, Adunării Parlamentare și Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, organelor competente ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

(4)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 229.

(5)  Consiliul Europei – Uniunea Europeană „Aceeași ambiție pentru continentul european”, Raport de Jean-Claude Juncker, 11 aprilie 2006, p. 4.

(6)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 309.

(7)  Raportul anual pe 2008 al Agenției europene pentru drepturile fundamentale, publicat la 24 iunie 2008.

(8)  Protocolul nr. 12 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, semnat la 4 noiembrie 2000.

(9)  În cauza C 267/06 Tadao Maruko/Versorgungsanstalt der deutschen Bühnen din 1 aprilie 2008, Curtea de Justiție a Europeană hotărăște că refuzul de acordare a pensiei de urmaș partenerilor de viață constituie discriminare directă pe motive de orientare sexuală, dacă soțul supraviețuitor sau partenerul de viață supraviețuitor se află în situații comparabile în ceea ce privește pensia în cauză.

(10)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(11)  JO C 297 E, 29.11.2008, p. 125.

(12)  Protocolul facultativ la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, adoptat la 15 octombrie 1999.

(13)  Declarația Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea violenței împotriva femeilor, adoptată la 20 decembrie 1993.

(14)  Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigrației ilegale și care cooperează cu autoritățile competente (JO L 261, 6.8.2004, p. 19), Decizia-cadru 2002/629/JAI a Consiliului din 19 iulie 2002 privind combaterea traficului de persoane (JO L 203, 1.8.2002, p. 1).

(15)  JO L 326, 13.12.2005, p. 13.

(16)  JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

(17)  JO L 31, 6.2.2003, p. 18.

(18)  Recomandarea R (2000)7.

(19)  D.H. și alții c. Republicii Cehe, care se referă la cazuri din anii anteriori.

(20)  Poziția exprimată de comisar la 29 octombrie 2007, intitulată „Nimeni nu ar trebui să stea pe stradă - locuința adecvată este un drept”.

(21)  Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite prin Rezoluția sa 45/158 din 18 decembrie 1990.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/69

---

Convenția privind munca maritimă

P6_TA(2009)0020

Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006, și de modificare a Directivei 1999/63/CE

(2010/C 46 E/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei privind o directivă a Consiliului referitoare la Acordul încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006, și de modificare a Directivei 1999/63/CE (COM(2008)0422), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei privind o directivă a Consiliului referitoare la Acordul încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006, și de modificare a Directivei 1999/63/CE (COM(2008)0422),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 1999/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul de organizare a timpului de lucru al navigatorilor, încheiat între Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul de organizare a timpului de lucru al navigatorilor, încheiat între Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (1),

| — | având în vedere acordul încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006 (Convenția), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția privind munca din domeniul maritim, din 2006 (Convenția),

| — | având în vedere faptul că acordul cuprindea o solicitare comună adresată Comisiei de a pune în aplicare acordul și anexa A a acestuia printr-o decizie a Consiliului la propunerea Comisiei, în conformitate cu articolul 139 alineatul (2) din tratat, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că acordul cuprindea o solicitare comună adresată Comisiei de a pune în aplicare acordul și anexa A a acestuia printr-o decizie a Consiliului la propunerea Comisiei, în conformitate cu articolul 139 alineatul (2) din tratat,

| — | având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că toți lucrătorii au dreptul la condiții de muncă sănătoase, sigure și demne, la o limitare a timpului maxim de lucru, precum și la perioade de odihnă zilnică și săptămânală și la o perioadă anuală de concediu plătit; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că toți lucrătorii au dreptul la condiții de muncă sănătoase, sigure și demne, la o limitare a timpului maxim de lucru, precum și la perioade de odihnă zilnică și săptămânală și la o perioadă anuală de concediu plătit;

| B. | întrucât articolul 139 alineatul 1 din tratat oferă partenerilor sociali la nivel comunitar posibilitatea, dacă doresc, să se angajeze într-un dialog social ce poate conduce la stabilirea de relații contractuale, inclusiv de acorduri; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 139 alineatul 1 din tratat oferă partenerilor sociali la nivel comunitar posibilitatea, dacă doresc, să se angajeze într-un dialog social ce poate conduce la stabilirea de relații contractuale, inclusiv de acorduri;

| C. | întrucât articolul 139 alineatul (2) din tratat prevede posibilitatea ca acordurile încheiate la nivelul Comunității să poată fi aplicate, la cererea comună a părților semnatare, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 139 alineatul (2) din tratat prevede posibilitatea ca acordurile încheiate la nivelul Comunității să poată fi aplicate, la cererea comună a părților semnatare, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei;

| D. | întrucât în cazul în care toate statele membre ratifică Convenția, aceasta va depăși pragul necesar pentru a intra în vigoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât în cazul în care toate statele membre ratifică Convenția, aceasta va depăși pragul necesar pentru a intra în vigoare;

| E. | întrucât ratificarea Convenției va contribui în mod semnificativ la promovarea standardelor de muncă decentă la nivel mondial, |
| --- | --- |

E.

întrucât ratificarea Convenției va contribui în mod semnificativ la promovarea standardelor de muncă decentă la nivel mondial,

| 1. | salută faptul că, deși articolul 139 alineatul (2) din tratat nu prevede consultarea Parlamentului European în materie de solicitări adresate Comisiei de către partenerii sociali, Comisia a prezentat Parlamentului propunerea sa și l-a invitat să comunice opinia sa Comisiei și Consiliului; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că, deși articolul 139 alineatul (2) din tratat nu prevede consultarea Parlamentului European în materie de solicitări adresate Comisiei de către partenerii sociali, Comisia a prezentat Parlamentului propunerea sa și l-a invitat să comunice opinia sa Comisiei și Consiliului;

| 2. | susține acordul încheiat între partenerii sociali privind anumite aspecte referitoare la condițiile de muncă ale lucrătorilor din sectorul transporturilor maritime, deoarece creează un echilibru acceptabil între necesitatea de a ameliora condițiile de lucru și cea de a proteja sănătatea și siguranța navigatorilor; |
| --- | --- |

2.

susține acordul încheiat între partenerii sociali privind anumite aspecte referitoare la condițiile de muncă ale lucrătorilor din sectorul transporturilor maritime, deoarece creează un echilibru acceptabil între necesitatea de a ameliora condițiile de lucru și cea de a proteja sănătatea și siguranța navigatorilor;

| 3. | consimte ca acordul să fie înaintat Consiliului; prin urmare, solicită Consiliului să adopte propunerea Comisiei în vederea punerii în aplicare a Acordului, așa cum a fost încheiat între partenerii sociali, ținând cont de interesele speciale ale statelor membre și, în consecință, ale UE; |
| --- | --- |

3.

consimte ca acordul să fie înaintat Consiliului; prin urmare, solicită Consiliului să adopte propunerea Comisiei în vederea punerii în aplicare a Acordului, așa cum a fost încheiat între partenerii sociali, ținând cont de interesele speciale ale statelor membre și, în consecință, ale UE;

| 4. | consideră că este esențială definirea și aplicarea unor standarde minime globale în materie de ocupare a forței de muncă, precum și în materie de sănătate și siguranță a navigatorilor angajați sau care lucrează la bordul unei nave; |
| --- | --- |

4.

consideră că este esențială definirea și aplicarea unor standarde minime globale în materie de ocupare a forței de muncă, precum și în materie de sănătate și siguranță a navigatorilor angajați sau care lucrează la bordul unei nave;

| 5. | salută faptul că atât acordul, așa cum a fost încheiat între partenerii sociali, cât și propunerea Comisiei prevăd numai cerințe minime, permițând statelor membre și/sau partenerilor sociali să adopte măsuri mai favorabile lucrătorilor din domeniu și care sunt în mod semnificativ echivalente cu prevederile părții A din codul Convenției; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că atât acordul, așa cum a fost încheiat între partenerii sociali, cât și propunerea Comisiei prevăd numai cerințe minime, permițând statelor membre și/sau partenerilor sociali să adopte măsuri mai favorabile lucrătorilor din domeniu și care sunt în mod semnificativ echivalente cu prevederile părții A din codul Convenției;

| 6. | reamintește flexibilitatea pe care articolul II, paragraful 6 al Convenției o oferă statelor care au semnat deja Convenția; |
| --- | --- |

6.

reamintește flexibilitatea pe care articolul II, paragraful 6 al Convenției o oferă statelor care au semnat deja Convenția;

| 7. | subliniază rolul esențial al partenerilor sociali în îmbunătățirea condițiilor de sănătate și de siguranță ale lucrătorilor; susține pe deplin implicarea adecvată a partenerilor sociali în negocieri privind dialogul social, precum și încheierea de acorduri privind condițiile de muncă; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul esențial al partenerilor sociali în îmbunătățirea condițiilor de sănătate și de siguranță ale lucrătorilor; susține pe deplin implicarea adecvată a partenerilor sociali în negocieri privind dialogul social, precum și încheierea de acorduri privind condițiile de muncă;

| 8. | recomandă adoptarea propunerii Comisiei; |
| --- | --- |

8.

recomandă adoptarea propunerii Comisiei;

| 9. | invită toate statele membre să ratifice fără întârziere Convenția privind munca în domeniul maritim, din 2006; |
| --- | --- |

9.

invită toate statele membre să ratifice fără întârziere Convenția privind munca în domeniul maritim, din 2006;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și partenerilor sociali. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și partenerilor sociali.

---

(1)  JO L 167, 2.7.1999, p. 33.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/71

---

Viitorul Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv rolul UE

P6_TA(2009)0021

Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 privind dezvoltarea Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv a rolului UE (2008/2201(INI))

(2010/C 46 E/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Comisia Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNCHR), începând cu anul 1996, în special Rezoluția din 16 martie 2006 privind rezultatul negocierilor asupra Consiliului pentru Drepturile Omului și a 62-a sesiune a UNCHR (1), precum și Rezoluțiile din 29 ianuarie 2004 privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite (2), din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (3), din 29 septembrie 2005 privind rezultatul Reuniunii mondiale la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite din 14-16 septembrie 2005 (4), precum și cea din 21 februarie 2008 privind cea de a șaptea sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHCR) (5) și cea din 8 mai 2008 referitoare la Raportul anual 2007 privind drepturile omului în lume și politica UE în domeniu (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Comisia Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNCHR), începând cu anul 1996, în special Rezoluția din 16 martie 2006 privind rezultatul negocierilor asupra Consiliului pentru Drepturile Omului și a 62-a sesiune a UNCHR (1), precum și Rezoluțiile din 29 ianuarie 2004 privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite (2), din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (3), din 29 septembrie 2005 privind rezultatul Reuniunii mondiale la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite din 14-16 septembrie 2005 (4), precum și cea din 21 februarie 2008 privind cea de a șaptea sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHCR) (5) și cea din 8 mai 2008 referitoare la Raportul anual 2007 privind drepturile omului în lume și politica UE în domeniu (6),

| — | având în vedere rezoluțiile sale de urgență cu privire la drepturile omului și democrație, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale de urgență cu privire la drepturile omului și democrație,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 21 martie 2005 intitulat „O mai mare libertate: către securitate, dezvoltare și drepturile omului pentru toți”, rezoluția ulterioară A/RES/60/1 a Adunării Generale ONU privind rezultatele reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005, precum și raportul Secretarului General al ONU din 7 martie 2006, intitulat „Să investim în Organizația Națiunilor Unite - pentru o organizație mai puternică pe plan mondial”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 21 martie 2005 intitulat „O mai mare libertate: către securitate, dezvoltare și drepturile omului pentru toți”, rezoluția ulterioară A/RES/60/1 a Adunării Generale ONU privind rezultatele reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005, precum și raportul Secretarului General al ONU din 7 martie 2006, intitulat „Să investim în Organizația Națiunilor Unite - pentru o organizație mai puternică pe plan mondial”,

| — | având în vedere Rezoluția A/RES/60/251 a Adunării Generale a ONU de înființare a UNHRC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția A/RES/60/251 a Adunării Generale a ONU de înființare a UNHRC,

| — | având în vedere declarația Președinției UE din 16 martie 2006, făcută în numele Uniunii Europene, privind înființarea UNHRC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președinției UE din 16 martie 2006, făcută în numele Uniunii Europene, privind înființarea UNHRC,

| — | având în vedere sesiunile anterioare, ordinare sau extraordinare, ale UNHRC, |
| --- | --- |

—

având în vedere sesiunile anterioare, ordinare sau extraordinare, ale UNHRC,

| — | având în vedere rezultatul activității grupurilor de lucru ale UNHRC privind procedura de depunere a unei plângeri, revizuirea universală periodică (RUP), viitorul sistem de consultare de experți, agenda, programul anual de lucru, metodele de lucru, regulamentul de procedură și evaluarea procedurilor speciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul activității grupurilor de lucru ale UNHRC privind procedura de depunere a unei plângeri, revizuirea universală periodică (RUP), viitorul sistem de consultare de experți, agenda, programul anual de lucru, metodele de lucru, regulamentul de procedură și evaluarea procedurilor speciale,

| — | având în vedere rezultatele celei de a treia alegeri a statelor membre pentru UNHRC, organizată în cadrul Adunării Generale a ONU la 21 mai 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a treia alegeri a statelor membre pentru UNHRC, organizată în cadrul Adunării Generale a ONU la 21 mai 2008,

| — | având în vedere rezultatele alegerilor pentru președinția UNHRC, care au avut loc pe data de 19 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele alegerilor pentru președinția UNHRC, care au avut loc pe data de 19 iunie 2008,

| — | având în vedere prima, a doua și a treia sesiune a RUP care au avut loc în intervalele 7 - 18 aprilie 2008, 5 – 16 mai 2008 și 1 - 15 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere prima, a doua și a treia sesiune a RUP care au avut loc în intervalele 7 - 18 aprilie 2008, 5 – 16 mai 2008 și 1 - 15 decembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0498/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0498/2008),

| A. | întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul comunitar și reprezintă unul dintre principiile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul comunitar și reprezintă unul dintre principiile fundamentale ale UE;

| B. | întrucât UE consideră că drepturile omului și democrația sunt elemente esențiale ale relațiilor sale externe și întrucât politica sa externă are la bază susținerea deplină și fără echivoc a multilateralismului eficient, așa cum este prevăzut în Carta ONU; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE consideră că drepturile omului și democrația sunt elemente esențiale ale relațiilor sale externe și întrucât politica sa externă are la bază susținerea deplină și fără echivoc a multilateralismului eficient, așa cum este prevăzut în Carta ONU;

| C. | întrucât ONU și UNHRC sunt printre cele mai adecvate organizații pentru abordarea cuprinzătoare a aspectelor legate de drepturile omului și de provocările din sectorul umanitar; |
| --- | --- |

C.

întrucât ONU și UNHRC sunt printre cele mai adecvate organizații pentru abordarea cuprinzătoare a aspectelor legate de drepturile omului și de provocările din sectorul umanitar;

| D. | întrucât decizia de înființare a UNHCR a fost salutată de toată lumea ca fiind o inițiativă de remediere a deficiențelor UNCHR și de consolidare a poziției pe care drepturile omului o ocupă în dezbaterile interguvernamentale, prin crearea unui organism semi-permanent; |
| --- | --- |

D.

întrucât decizia de înființare a UNHCR a fost salutată de toată lumea ca fiind o inițiativă de remediere a deficiențelor UNCHR și de consolidare a poziției pe care drepturile omului o ocupă în dezbaterile interguvernamentale, prin crearea unui organism semi-permanent;

| E. | întrucât UNHRC și-a stabilit un program ambițios pentru primii trei ani, care include și revizuirea procedurilor și metodelor de lucru - mai ales dezvoltarea și implementarea RUP, cu trei sesiuni organizate până în prezent, oferind un raport referitor la 48 de state, dintre care opt sunt state membre UE- și revizuirea procedurilor speciale; |
| --- | --- |

E.

întrucât UNHRC și-a stabilit un program ambițios pentru primii trei ani, care include și revizuirea procedurilor și metodelor de lucru - mai ales dezvoltarea și implementarea RUP, cu trei sesiuni organizate până în prezent, oferind un raport referitor la 48 de state, dintre care opt sunt state membre UE- și revizuirea procedurilor speciale;

| F. | întrucât UE a sprijinit și militat pentru stabilirea UNCHR și întrucât UE și statele membre s-au angajat plenar să joace un rol activ și vizibil pentru a crea și sprijini un organism eficient care să se ocupe de provocările contemporane la adresa drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE a sprijinit și militat pentru stabilirea UNCHR și întrucât UE și statele membre s-au angajat plenar să joace un rol activ și vizibil pentru a crea și sprijini un organism eficient care să se ocupe de provocările contemporane la adresa drepturilor omului;

| G. | întrucât UE a sprijinit total instituirea majorității consolidate și a criteriilor pentru alegerea în UNHRC, propuneri care nu au fost însă reținute, precum și proceduri de monitorizare a realizării concrete a promisiunilor electorale ale statelor membre ale ONU; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE a sprijinit total instituirea majorității consolidate și a criteriilor pentru alegerea în UNHRC, propuneri care nu au fost însă reținute, precum și proceduri de monitorizare a realizării concrete a promisiunilor electorale ale statelor membre ale ONU;

| H. | întrucât s-a dovedit că statele membre acționează cu mai multă coeziune în UNHRC decât au făcut-o în UNCHR, cu toate că există încă limite privind capacitatea UE de a adopta o abordare unită, mai ales datorită intereselor naționale divergente și a dorinței persistente a statelor membre de a acționa independent la ONU; |
| --- | --- |

H.

întrucât s-a dovedit că statele membre acționează cu mai multă coeziune în UNHRC decât au făcut-o în UNCHR, cu toate că există încă limite privind capacitatea UE de a adopta o abordare unită, mai ales datorită intereselor naționale divergente și a dorinței persistente a statelor membre de a acționa independent la ONU;

| I. | întrucât faptul că statele membre UE constituie o minoritate numerică în cadrul UNHRC obstrucționează în mare măsură posibilitatea UE de a influența agenda UNHRC și reprezintă un impediment major pentru integrarea pozițiilor UE în lucrările UNHRC; |
| --- | --- |

I.

întrucât faptul că statele membre UE constituie o minoritate numerică în cadrul UNHRC obstrucționează în mare măsură posibilitatea UE de a influența agenda UNHRC și reprezintă un impediment major pentru integrarea pozițiilor UE în lucrările UNHRC;

| J. | întrucât absența regretabilă a Statelor Unite din UNHRC a condus la necesitatea ca UE să își consolideze rolul de lider între țările democratice în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât absența regretabilă a Statelor Unite din UNHRC a condus la necesitatea ca UE să își consolideze rolul de lider între țările democratice în domeniul drepturilor omului;

| K. | întrucât Parlamentul urmărește îndeaproape evoluțiile din UNHRC, trimițând periodic delegații la sesiunile acestuia și invitând raportorii speciali și experți independenți să-și aducă aportul la lucrările sale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul urmărește îndeaproape evoluțiile din UNHRC, trimițând periodic delegații la sesiunile acestuia și invitând raportorii speciali și experți independenți să-și aducă aportul la lucrările sale din domeniul drepturilor omului;

| L. | întrucât urmează ca în 2011 să fie revizuite procedurile și mecanismele UNHRC, conform Rezoluției de mai sus A/RES/60/251 a Adunării Generale, |
| --- | --- |

L.

întrucât urmează ca în 2011 să fie revizuite procedurile și mecanismele UNHRC, conform Rezoluției de mai sus A/RES/60/251 a Adunării Generale,

Evaluarea generală a activității UNHRC în primii trei ani

| 1. | salută activitatea de până acum a UNHRC și constată că UNHRC poate deveni un cadru valoros pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; cu toate acestea, regretă că în cei trei ani de activitate noul organism nu a reușit încă să realizeze progrese substanțiale în ceea ce privește îmbunătățirea rezultatelor ONU în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

1.

salută activitatea de până acum a UNHRC și constată că UNHRC poate deveni un cadru valoros pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; cu toate acestea, regretă că în cei trei ani de activitate noul organism nu a reușit încă să realizeze progrese substanțiale în ceea ce privește îmbunătățirea rezultatelor ONU în materie de drepturile omului;

| 2. | salută adoptarea de către UNHRC a unor texte care instituie standarde importante în ceea ce privește drepturile omului: Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene și Protocolul opțional la Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale; observă că acesta din urmă constituie o decizie capitală, întrucât prevede o procedură de plângeri individuale, creând astfel un mecanism pentru ca victimele încălcării drepturilor economice, sociale și culturale să-și poată prezenta plângerile la nivel internațional; solicită statelor să ratifice rapid Protocolul facultativ la Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

2.

salută adoptarea de către UNHRC a unor texte care instituie standarde importante în ceea ce privește drepturile omului: Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene și Protocolul opțional la Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale; observă că acesta din urmă constituie o decizie capitală, întrucât prevede o procedură de plângeri individuale, creând astfel un mecanism pentru ca victimele încălcării drepturilor economice, sociale și culturale să-și poată prezenta plângerile la nivel internațional; solicită statelor să ratifice rapid Protocolul facultativ la Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale;

| 3. | regretă faptul că UNHRC nu a reușit să acționeze în multe dintre cele mai presante situații din lume în ceea ce privește drepturile omului, ceea ce s-a datorat parțial și reținerii crescânde manifestate de multe state membre ale UNHRC, care s-au opus oricărei analizări a situației țărilor, inclusiv rezoluțiilor de țară, sesiunilor speciale și procedurilor speciale de mandate de țară, invocând o posibilă politizare a UNHRC; își reafirmă credința că, referitor la autoritatea și credibilitatea UNHRC, capacitatea acestui organism de a se ocupa eficient de situația individuală a țărilor reprezintă o chestiune fundamentală; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că UNHRC nu a reușit să acționeze în multe dintre cele mai presante situații din lume în ceea ce privește drepturile omului, ceea ce s-a datorat parțial și reținerii crescânde manifestate de multe state membre ale UNHRC, care s-au opus oricărei analizări a situației țărilor, inclusiv rezoluțiilor de țară, sesiunilor speciale și procedurilor speciale de mandate de țară, invocând o posibilă politizare a UNHRC; își reafirmă credința că, referitor la autoritatea și credibilitatea UNHRC, capacitatea acestui organism de a se ocupa eficient de situația individuală a țărilor reprezintă o chestiune fundamentală;

| 4. | salută faptul că procedura pentru alegerile din UNHRC a permis excluderea din cadrul acestuia a unor țări în care drepturile omului sunt grav încălcate, precum Iran și Belarus; regretă, cu toate acestea, că nu toate grupurile geografice au organizat proceduri reale pentru alegeri în ceea ce privește aderarea la UNHRC; regretă faptul că sistemul de angajamente facultative a dat rezultate disparate și inadecvate, permițând guvernelor să se sustragă de la obligațiile lor internaționale în materie de drepturi ale omului; este profund îngrijorat, în această privință, modul în care unii membri s-au folosit de așa-numitele angajamente și reafirmă, în consecință, faptul că o cooperare deplină în materie de proceduri speciale ar trebui să rămână criteriul fundamental pentru aderarea la UNHRC; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că procedura pentru alegerile din UNHRC a permis excluderea din cadrul acestuia a unor țări în care drepturile omului sunt grav încălcate, precum Iran și Belarus; regretă, cu toate acestea, că nu toate grupurile geografice au organizat proceduri reale pentru alegeri în ceea ce privește aderarea la UNHRC; regretă faptul că sistemul de angajamente facultative a dat rezultate disparate și inadecvate, permițând guvernelor să se sustragă de la obligațiile lor internaționale în materie de drepturi ale omului; este profund îngrijorat, în această privință, modul în care unii membri s-au folosit de așa-numitele angajamente și reafirmă, în consecință, faptul că o cooperare deplină în materie de proceduri speciale ar trebui să rămână criteriul fundamental pentru aderarea la UNHRC;

| 5. | regretă divizarea crescândă a UNHRC în blocuri regionale; consideră că „mentalitatea de bloc” subminează capacitatea sa de a reacționa eficient, imparțial și obiectiv la încălcările drepturilor omului din lume și că aceasta ar putea fi adevărata cauză a părtinirii, selectivității și slăbiciunii UNHRC; |
| --- | --- |

5.

regretă divizarea crescândă a UNHRC în blocuri regionale; consideră că „mentalitatea de bloc” subminează capacitatea sa de a reacționa eficient, imparțial și obiectiv la încălcările drepturilor omului din lume și că aceasta ar putea fi adevărata cauză a părtinirii, selectivității și slăbiciunii UNHRC;

| 6. | recunoaște că unele delegații la Geneva sunt insuficient dotate pentru a purta în mod corespunzător negocieri privind drepturile omului și se bazează pe liderii de grup pentru a-și afirma pozițiile; cu toate acestea, observă că această tendință a fost compensată în câteva chestiuni foarte importante, precum codul de conduită privind procedurile speciale și situația din Darfur, mai ales în grupurile asiatice și africane; subliniază că, în același timp, pozițiile adoptate în comun de UE și de țările în curs de aderare au contribuit în mare măsură la această mentalitate de bloc; solicită Comisiei să elaboreze un raport anual privind modelele de votare din ONU în chestiuni de drepturi ale omului, analizând modul în care acestea au fost afectate de politicile UE, ale statelor membre UE și a altor blocuri; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că unele delegații la Geneva sunt insuficient dotate pentru a purta în mod corespunzător negocieri privind drepturile omului și se bazează pe liderii de grup pentru a-și afirma pozițiile; cu toate acestea, observă că această tendință a fost compensată în câteva chestiuni foarte importante, precum codul de conduită privind procedurile speciale și situația din Darfur, mai ales în grupurile asiatice și africane; subliniază că, în același timp, pozițiile adoptate în comun de UE și de țările în curs de aderare au contribuit în mare măsură la această mentalitate de bloc; solicită Comisiei să elaboreze un raport anual privind modelele de votare din ONU în chestiuni de drepturi ale omului, analizând modul în care acestea au fost afectate de politicile UE, ale statelor membre UE și a altor blocuri;

| 7. | recunoaște că numărul mare de membri ai UNHRC și participarea multor state cu statut de observatori garantează faptul că toate țările sunt implicate în dezbaterile acestuia; consideră, în perspectiva revizuirii din 2011, că ar trebui examinată pe de o parte posibilitatea deschiderii universale a UNHRC în ceea ce privește acceptarea membrilor, ținând cont pe de altă parte de faptul că o formație mai restrânsă ar putea avea efecte pozitive; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că numărul mare de membri ai UNHRC și participarea multor state cu statut de observatori garantează faptul că toate țările sunt implicate în dezbaterile acestuia; consideră, în perspectiva revizuirii din 2011, că ar trebui examinată pe de o parte posibilitatea deschiderii universale a UNHRC în ceea ce privește acceptarea membrilor, ținând cont pe de altă parte de faptul că o formație mai restrânsă ar putea avea efecte pozitive;

| 8. | ia act de discuțiile în curs privind relația dintre UNHCR și Comitetul III al Adunării Generale; reamintește, în acest sens, că sarcina Comitetului III este de a include în cadrul acestui organism, care cuprinde toți membrii ONU, principalele probleme ale UNHRC; consideră că acest organism ar putea, de asemenea, remedia deficiențele UNHRC, așa cum a făcut Adunarea Generală cu privire la deciziile Consiliului de Securitate, care constituie un important element de complementaritate între UNHRC și Comitetul III: solicită UE să își afirme încă o dată angajamentul pentru sprijinirea UNHRC și îmbunătățirea eficienței acestui organism, în calitate de unică platformă specializată în drepturile universale ale omului, dar și de forum care se ocupă de drepturile omului în cadrul sistemului ONU; |
| --- | --- |

8.

ia act de discuțiile în curs privind relația dintre UNHCR și Comitetul III al Adunării Generale; reamintește, în acest sens, că sarcina Comitetului III este de a include în cadrul acestui organism, care cuprinde toți membrii ONU, principalele probleme ale UNHRC; consideră că acest organism ar putea, de asemenea, remedia deficiențele UNHRC, așa cum a făcut Adunarea Generală cu privire la deciziile Consiliului de Securitate, care constituie un important element de complementaritate între UNHRC și Comitetul III: solicită UE să își afirme încă o dată angajamentul pentru sprijinirea UNHRC și îmbunătățirea eficienței acestui organism, în calitate de unică platformă specializată în drepturile universale ale omului, dar și de forum care se ocupă de drepturile omului în cadrul sistemului ONU;

| 9. | își exprimă profunda îngrijorare asupra faptului că principiul universalității drepturilor omului este din ce în ce mai subminat, după cum s-a observat mai ales ca urmare a încercărilor anumitor state de a introduce limite pentru drepturile omului consacrate (cum ar fi libertatea de expresie) sau de a interpreta drepturile omului dintr-o perspectivă culturală, ideologică sau tradițională; atrage atenția UE să fie în continuare atentă în fața acestor încercări și să apere cu fermitate principiile universalității, indivizibilității și independenței drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

își exprimă profunda îngrijorare asupra faptului că principiul universalității drepturilor omului este din ce în ce mai subminat, după cum s-a observat mai ales ca urmare a încercărilor anumitor state de a introduce limite pentru drepturile omului consacrate (cum ar fi libertatea de expresie) sau de a interpreta drepturile omului dintr-o perspectivă culturală, ideologică sau tradițională; atrage atenția UE să fie în continuare atentă în fața acestor încercări și să apere cu fermitate principiile universalității, indivizibilității și independenței drepturilor omului;

Proceduri speciale

| 10. | consideră că Procedurile speciale sunt elementul de bază al mecanismelor ONU de protecție a drepturilor omului și subliniază că eficiența și credibilitatea UNHCR în protecția drepturilor omului se bazează pe cooperarea cu procedurile speciale și pe implementarea lor deplină, precum și pe adoptarea de reforme care să conducă la consolidarea capacității acestora de a se ocupa de încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

consideră că Procedurile speciale sunt elementul de bază al mecanismelor ONU de protecție a drepturilor omului și subliniază că eficiența și credibilitatea UNHCR în protecția drepturilor omului se bazează pe cooperarea cu procedurile speciale și pe implementarea lor deplină, precum și pe adoptarea de reforme care să conducă la consolidarea capacității acestora de a se ocupa de încălcările drepturilor omului;

| 11. | consideră că Procedurile speciale aplicate la situația individuală a țărilor constituie un instrument esențial pentru îmbunătățirea drepturilor omului în zonele respective; consideră că tipul și frecvența proceselor de revizuire individuale în cadrul mecanismului de revizuire universală periodică nu poate înlocui mandatele individuale pe țări; se opune, în consecință, încercărilor din partea anumitor state de a folosi argumentele „raționalizării” procedurilor speciale în vederea eliminării acelor mandate; deplânge, în acest sens, sfârșitul mandatului individual în cazul Republicii Belarus, a Republicii Democrate Congo și a Republicii Cuba, precum și desființarea grupului de experți pe Darfur; |
| --- | --- |

11.

consideră că Procedurile speciale aplicate la situația individuală a țărilor constituie un instrument esențial pentru îmbunătățirea drepturilor omului în zonele respective; consideră că tipul și frecvența proceselor de revizuire individuale în cadrul mecanismului de revizuire universală periodică nu poate înlocui mandatele individuale pe țări; se opune, în consecință, încercărilor din partea anumitor state de a folosi argumentele „raționalizării” procedurilor speciale în vederea eliminării acelor mandate; deplânge, în acest sens, sfârșitul mandatului individual în cazul Republicii Belarus, a Republicii Democrate Congo și a Republicii Cuba, precum și desființarea grupului de experți pe Darfur;

| 12. | salută introducerea de condiții pentru suspendarea mandatului de țară al Burundi; recunoaște importanța conceperii unei strategii de soluționare pentru fiecare dintre aceste Proceduri speciale de țară; |
| --- | --- |

12.

salută introducerea de condiții pentru suspendarea mandatului de țară al Burundi; recunoaște importanța conceperii unei strategii de soluționare pentru fiecare dintre aceste Proceduri speciale de țară;

| 13. | condamnă eforturile întreprinse de unele state membre UNHRC de a limita independența și eficiența Procedurilor speciale; în această privință, ia act de adoptarea, la 18 iunie 2007, a unui Cod de conduită al deținătorilor de mandate pentru proceduri speciale; invită UNHRC să pună în aplicare acest Cod de conduită în spiritul Rezoluției A/RES/60/251 menționate anterior și să respecte independența procedurilor speciale; |
| --- | --- |

13.

condamnă eforturile întreprinse de unele state membre UNHRC de a limita independența și eficiența Procedurilor speciale; în această privință, ia act de adoptarea, la 18 iunie 2007, a unui Cod de conduită al deținătorilor de mandate pentru proceduri speciale; invită UNHRC să pună în aplicare acest Cod de conduită în spiritul Rezoluției A/RES/60/251 menționate anterior și să respecte independența procedurilor speciale;

| 14. | solicită îmbunătățirea selectării și numirii persoanelor cu mandate pentru Proceduri speciale adecvate, mai ales prin căutarea unor metode și mijloace care să consolideze lista existentă de candidați din cadrul Înaltului Comisariat pentru drepturile omului (ICDO), precum și prin consolidarea independenței persoanelor mandatate, ținând cont de experiența și de expertiza acestora dar și de criteriile reprezentării geografice și echilibrului de gen; |
| --- | --- |

14.

solicită îmbunătățirea selectării și numirii persoanelor cu mandate pentru Proceduri speciale adecvate, mai ales prin căutarea unor metode și mijloace care să consolideze lista existentă de candidați din cadrul Înaltului Comisariat pentru drepturile omului (ICDO), precum și prin consolidarea independenței persoanelor mandatate, ținând cont de experiența și de expertiza acestora dar și de criteriile reprezentării geografice și echilibrului de gen;

| 15. | subliniază necesitatea unei mai bune urmăriri a concluziilor și recomandărilor procedurilor speciale, care ar putea include și instituirea unor mecanisme de raportare a implementării recomandărilor; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea unei mai bune urmăriri a concluziilor și recomandărilor procedurilor speciale, care ar putea include și instituirea unor mecanisme de raportare a implementării recomandărilor;

| 16. | consideră că mecanismul de RUP este un instrument care completează Procedurile speciale și reprezintă o șansă de eficientizare a folosirii rapoartelor aferente și de asigurarea a unei mai bune cooperări și urmăriri a activității acestora; |
| --- | --- |

16.

consideră că mecanismul de RUP este un instrument care completează Procedurile speciale și reprezintă o șansă de eficientizare a folosirii rapoartelor aferente și de asigurarea a unei mai bune cooperări și urmăriri a activității acestora;

| 17. | solicită acordarea în continuare de sprijin financiar și de resurse umane pentru Procedurile speciale; |
| --- | --- |

17.

solicită acordarea în continuare de sprijin financiar și de resurse umane pentru Procedurile speciale;

Revizuirea universală periodică

| 18. | recunoaște valoarea potențială a mecanismului RUP în îmbunătățirea universalității angajamentelor și practicilor în domeniul monitorizării drepturilor omului în întreaga lume, prin aplicarea egalității în tratarea și analiza tuturor statelor membre ONU și prin crearea de oportunități noi pentru organizațiile neguvernamentale (ONG) de a deschide dialoguri cu anumite state; |
| --- | --- |

18.

recunoaște valoarea potențială a mecanismului RUP în îmbunătățirea universalității angajamentelor și practicilor în domeniul monitorizării drepturilor omului în întreaga lume, prin aplicarea egalității în tratarea și analiza tuturor statelor membre ONU și prin crearea de oportunități noi pentru organizațiile neguvernamentale (ONG) de a deschide dialoguri cu anumite state;

| 19. | salută faptul că RUP s-a dovedit a fi un factor de stimulare pentru ca mai multe state membre ale ONU să se angajeze să-și respecte obligațiile internaționale, urmând concluziile și recomandările organismelor prevăzute în tratat și cele rezultate din Procedurile speciale, să prezinte rapoarte de sinteză organismelor prevăzute în tratat, răspunzând principalelor solicitări de inițiere a Procedurilor speciale, să ratifice tratatele importante și să adopte acte legislative naționale destinate să asigure respectarea obligațiilor ce provin din tratatele pe care le-au semnat; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că RUP s-a dovedit a fi un factor de stimulare pentru ca mai multe state membre ale ONU să se angajeze să-și respecte obligațiile internaționale, urmând concluziile și recomandările organismelor prevăzute în tratat și cele rezultate din Procedurile speciale, să prezinte rapoarte de sinteză organismelor prevăzute în tratat, răspunzând principalelor solicitări de inițiere a Procedurilor speciale, să ratifice tratatele importante și să adopte acte legislative naționale destinate să asigure respectarea obligațiilor ce provin din tratatele pe care le-au semnat;

| 20. | regretă că primele trei sesiuni nu s-au ridicat la înălțimea așteptărilor în ceea ce privește realizarea unui proces „obiectiv, transparent, neselectiv, constructiv, neconflictual și nepolitizat” (7); |
| --- | --- |

20.

regretă că primele trei sesiuni nu s-au ridicat la înălțimea așteptărilor în ceea ce privește realizarea unui proces „obiectiv, transparent, neselectiv, constructiv, neconflictual și nepolitizat” (7);

| 21. | subliniază că acest obiectiv poate fi îndeplinit numai în cazul în care revizuirea implică o expertiză independentă în toate etapele procesului de evaluare, precum și un mecanism de urmărire eficient, orientat către rezultate; |
| --- | --- |

21.

subliniază că acest obiectiv poate fi îndeplinit numai în cazul în care revizuirea implică o expertiză independentă în toate etapele procesului de evaluare, precum și un mecanism de urmărire eficient, orientat către rezultate;

| 22. | deplânge absența unei perspective concentrate asupra drepturilor economice, sociale și culturale, precum și a drepturilor minorităților în cadrul RUP și solicită acordarea unei mai mari atenții acestor drepturi în sesiunile viitoare, conform principiului universalității, indivizibilității și interdependenței drepturilor omului; |
| --- | --- |

22.

deplânge absența unei perspective concentrate asupra drepturilor economice, sociale și culturale, precum și a drepturilor minorităților în cadrul RUP și solicită acordarea unei mai mari atenții acestor drepturi în sesiunile viitoare, conform principiului universalității, indivizibilității și interdependenței drepturilor omului;

| 23. | denunță folosirea alianțelor politice pentru a proteja anumite state în fața procesului de examinare, în locul unei evaluări critice a condițiilor și protecției drepturilor omului, fapt care subminează grav însuși scopul RUP; constată că această practică a atins un nivel periculos în cazul examinării situației Tunisiei, în cadrul căreia există declarații care contrazic în mare măsură constatările experților; observă, cu toate acestea, că această examinare nu pare să reflecte o tendință generală; |
| --- | --- |

23.

denunță folosirea alianțelor politice pentru a proteja anumite state în fața procesului de examinare, în locul unei evaluări critice a condițiilor și protecției drepturilor omului, fapt care subminează grav însuși scopul RUP; constată că această practică a atins un nivel periculos în cazul examinării situației Tunisiei, în cadrul căreia există declarații care contrazic în mare măsură constatările experților; observă, cu toate acestea, că această examinare nu pare să reflecte o tendință generală;

| 24. | salută decizia UE de a nu efectua intervenții comune în cadrul examinării situațiilor țărilor și de a asigura complementaritatea intervențiilor, astfel încât să poată fi abordate un număr mai mare de probleme; subliniază, în acest sens, încercările UE de a distruge „mentalitatea de bloc” în cadrul UNHRC, ridicând probleme cu privire la situațiile individuale; salută angajarea statelor membre UE în examinările de situații, inclusiv a celor referitoare la alte state membre UE; încurajează UE să continue actualul model de coordonare mai puțin strânsă și să se asigure că toate subiectele sunt tratate de către statele membre UE cu suficientă profunzime și că sunt evitate repetițiile; |
| --- | --- |

24.

salută decizia UE de a nu efectua intervenții comune în cadrul examinării situațiilor țărilor și de a asigura complementaritatea intervențiilor, astfel încât să poată fi abordate un număr mai mare de probleme; subliniază, în acest sens, încercările UE de a distruge „mentalitatea de bloc” în cadrul UNHRC, ridicând probleme cu privire la situațiile individuale; salută angajarea statelor membre UE în examinările de situații, inclusiv a celor referitoare la alte state membre UE; încurajează UE să continue actualul model de coordonare mai puțin strânsă și să se asigure că toate subiectele sunt tratate de către statele membre UE cu suficientă profunzime și că sunt evitate repetițiile;

| 25. | își exprimă îngrijorarea că, în câteva cazuri, raportul final RUP și dialogul interactiv în timpul procesului de evaluare nu au reflectat informațiile conținute în documente sau chiar contrazic constatările experților, făcând astfel ca procesul de evaluare să nu mai aibă rost, iar recomandările înaintate în rapoartele grupurilor de lucru sunt prea vagi și nu au substanță funcțională; invită membrii grupului de lucru consacrat RUP ca în viitoarele sale rapoarte de evaluare să formuleze recomandări măsurabile, concrete, realiste și care să țină cont de victime, bazate pe informațiile colectate prin mecanisme independente de monitorizare sau de către ONG-uri; |
| --- | --- |

25.

își exprimă îngrijorarea că, în câteva cazuri, raportul final RUP și dialogul interactiv în timpul procesului de evaluare nu au reflectat informațiile conținute în documente sau chiar contrazic constatările experților, făcând astfel ca procesul de evaluare să nu mai aibă rost, iar recomandările înaintate în rapoartele grupurilor de lucru sunt prea vagi și nu au substanță funcțională; invită membrii grupului de lucru consacrat RUP ca în viitoarele sale rapoarte de evaluare să formuleze recomandări măsurabile, concrete, realiste și care să țină cont de victime, bazate pe informațiile colectate prin mecanisme independente de monitorizare sau de către ONG-uri;

| 26. | regretă caracterul neobligatoriu al recomandărilor cuprinse în RUP, care rezultă din faptul că acest mecanism permite statelor să hotărască asupra recomandărilor pe care acesta le va accepta; constată că în anumite cazuri, cum ar fi Sri Lanka, numărul total al recomandărilor acceptate a fost mic; consideră, cu toate acestea, că nu toate recomandările sunt utile sau în conformitate cu obligațiile internaționala în materia drepturilor omului; cu toate acestea, consideră că această situație ilustrează faptul că este posibil ca RUP să nu reprezinte instrumentul cel mai util în anumite cazuri și subliniază importanța mecanismelor independente de monitorizare și a concluziilor ONG-urilor în procesul RUP, concomitent cu menținerea mandatelor individuale pe țări ale UNCHR; |
| --- | --- |

26.

regretă caracterul neobligatoriu al recomandărilor cuprinse în RUP, care rezultă din faptul că acest mecanism permite statelor să hotărască asupra recomandărilor pe care acesta le va accepta; constată că în anumite cazuri, cum ar fi Sri Lanka, numărul total al recomandărilor acceptate a fost mic; consideră, cu toate acestea, că nu toate recomandările sunt utile sau în conformitate cu obligațiile internaționala în materia drepturilor omului; cu toate acestea, consideră că această situație ilustrează faptul că este posibil ca RUP să nu reprezinte instrumentul cel mai util în anumite cazuri și subliniază importanța mecanismelor independente de monitorizare și a concluziilor ONG-urilor în procesul RUP, concomitent cu menținerea mandatelor individuale pe țări ale UNCHR;

| 27. | condamnă încercările făcute de unele sate membre ale UNHRC de a cenzura contribuțiile din partea ONG-urilor; regretă impactul limitat al participării ONG-urilor în deciziile finale, datorat alocării unui timp limitat de intervenție pentru discutarea raportului cu privire RUP, precum și permiterii unei arii limitate de intervenție, ceea ce le-a permis ONG-urilor să facă doar comentarii generale și nu să redeschidă problemele discutate în cadrul grupurilor de lucru; |
| --- | --- |

27.

condamnă încercările făcute de unele sate membre ale UNHRC de a cenzura contribuțiile din partea ONG-urilor; regretă impactul limitat al participării ONG-urilor în deciziile finale, datorat alocării unui timp limitat de intervenție pentru discutarea raportului cu privire RUP, precum și permiterii unei arii limitate de intervenție, ceea ce le-a permis ONG-urilor să facă doar comentarii generale și nu să redeschidă problemele discutate în cadrul grupurilor de lucru;

| 28. | regretă lipsa unor consultări mai cuprinzătoare la nivel național, care să includă și ONG-urile, în privința rapoartelor statelor membre ONU; îndeamnă, așadar, toate statele cuprinse în procesul de revizuire să se angajeze într-o manieră deschisă în discuții de fond cu privire la situația drepturilor omului, care să includă toate sectoarele guvernamentale și societatea civilă, ținând cont că principalul obiectiv al procesului de revizuire este îmbunătățirea concretă a drepturilor omului în acele țări; |
| --- | --- |

28.

regretă lipsa unor consultări mai cuprinzătoare la nivel național, care să includă și ONG-urile, în privința rapoartelor statelor membre ONU; îndeamnă, așadar, toate statele cuprinse în procesul de revizuire să se angajeze într-o manieră deschisă în discuții de fond cu privire la situația drepturilor omului, care să includă toate sectoarele guvernamentale și societatea civilă, ținând cont că principalul obiectiv al procesului de revizuire este îmbunătățirea concretă a drepturilor omului în acele țări;

| 29. | solicită tuturor statelor să realizeze, în urma evaluării, o consultare extinsă la nivel național, pe baza recomandărilor sale; solicită UE să investigheze modul în care pot fi folosite aceste recomandări pentru a crea programe de asistență tehnică; |
| --- | --- |

29.

solicită tuturor statelor să realizeze, în urma evaluării, o consultare extinsă la nivel național, pe baza recomandărilor sale; solicită UE să investigheze modul în care pot fi folosite aceste recomandări pentru a crea programe de asistență tehnică;

| 30. | solicită UNHRC să sprijine eforturile care vizează creșterea responsabilității statelor membre ale ONU în domeniul drepturilor omului prin creșterea eficienței RUP, în special prin adoptarea unor proceduri mai stricte, pentru a evita tacticile deliberate de obstrucție sau de diversiune, care subminează chiar obiectivele ONU, UNHRC și RUP; |
| --- | --- |

30.

solicită UNHRC să sprijine eforturile care vizează creșterea responsabilității statelor membre ale ONU în domeniul drepturilor omului prin creșterea eficienței RUP, în special prin adoptarea unor proceduri mai stricte, pentru a evita tacticile deliberate de obstrucție sau de diversiune, care subminează chiar obiectivele ONU, UNHRC și RUP;

Transparența și participarea societății civile la activitățile UNHRC

| 31. | subliniază încă o dată importanța participării societății civile la activitatea UNHRC și recomandă insistent statelor membre să creeze modalități și instrumente eficiente care să permită societății civile să participe în cadrul UNHRC și să-și exercite prerogativele aferente statutului lor consultativ pentru a prezenta comunicări scrise și declarații orale; |
| --- | --- |

31.

subliniază încă o dată importanța participării societății civile la activitatea UNHRC și recomandă insistent statelor membre să creeze modalități și instrumente eficiente care să permită societății civile să participe în cadrul UNHRC și să-și exercite prerogativele aferente statutului lor consultativ pentru a prezenta comunicări scrise și declarații orale;

| 32. | salută menținerea practicii participării ONG-urilor din domeniul drepturilor omului la dezbateri și speră că această participare se va îmbunătăți și întări în viitor; reiterează solicitarea de reformare a Comisiei ONU pentru ONG-uri, în vederea asigurării participării efective a ONG-urilor independente și subliniază că recomandările de acreditare trebuie făcute de experți independenți, pe baza activității și contribuțiilor ONG-urilor; |
| --- | --- |

32.

salută menținerea practicii participării ONG-urilor din domeniul drepturilor omului la dezbateri și speră că această participare se va îmbunătăți și întări în viitor; reiterează solicitarea de reformare a Comisiei ONU pentru ONG-uri, în vederea asigurării participării efective a ONG-urilor independente și subliniază că recomandările de acreditare trebuie făcute de experți independenți, pe baza activității și contribuțiilor ONG-urilor;

| 33. | constată că natura permanentă a UNHRC pune probleme speciale ONG-urilor care nu au sedii la Geneva; salută, prin urmare, contribuțiile agențiilor care conlucrează, în numele ONG-urilor, cu OHCHR și Biroul ONU de la Geneva pentru a oferi ONG-urilor informații cu privire la activități și pentru a le înlesni participarea la lucrările UNHRC; |
| --- | --- |

33.

constată că natura permanentă a UNHRC pune probleme speciale ONG-urilor care nu au sedii la Geneva; salută, prin urmare, contribuțiile agențiilor care conlucrează, în numele ONG-urilor, cu OHCHR și Biroul ONU de la Geneva pentru a oferi ONG-urilor informații cu privire la activități și pentru a le înlesni participarea la lucrările UNHRC;

| 34. | solicită finanțatorilor să ia în considerare necesitățile în materie de formare și fonduri ale organizațiilor pentru drepturile omului, mai ales ale celor care nu au sediul la Geneva, astfel încât să le dea posibilitatea să participe sistematic și eficient la lucrările UNHRC; solicită Comisiei să susțină în continuare inițiativele societății civile de control al politicilor guvernamentale referitoare la chestiunile de drepturile omului ale ONU; |
| --- | --- |

34.

solicită finanțatorilor să ia în considerare necesitățile în materie de formare și fonduri ale organizațiilor pentru drepturile omului, mai ales ale celor care nu au sediul la Geneva, astfel încât să le dea posibilitatea să participe sistematic și eficient la lucrările UNHRC; solicită Comisiei să susțină în continuare inițiativele societății civile de control al politicilor guvernamentale referitoare la chestiunile de drepturile omului ale ONU;

| 35. | regretă lipsa de interes și de cunoștințe a publicului în privința UNHRC; salută, de aceea, inițiativele OHCHR care vizează creșterea transparenței, cum ar fi cea privind crearea „Buletinului reuniunilor neoficiale”; salută publicarea pe internet a informațiilor referitoare la sesiunile UNHRC, vizând creșterea gradului de informare a publicului cu privire la activitatea sa; |
| --- | --- |

35.

regretă lipsa de interes și de cunoștințe a publicului în privința UNHRC; salută, de aceea, inițiativele OHCHR care vizează creșterea transparenței, cum ar fi cea privind crearea „Buletinului reuniunilor neoficiale”; salută publicarea pe internet a informațiilor referitoare la sesiunile UNHRC, vizând creșterea gradului de informare a publicului cu privire la activitatea sa;

Înaltul Comisariat pentru drepturile omului

| 36. | își reafirmă opinia că ICDO este un organism esențial în cadrul sistemului ONU, întrucât joacă un rol cheie în protecția și respectarea drepturilor omului prin integrarea acestora în sistemul ONU și în cadrul tuturor organizațiilor din sector, în special în ceea ce privește acțiunile legate de reinstaurarea și consolidarea păcii, dezvoltării și acțiunii umanitare; |
| --- | --- |

36.

își reafirmă opinia că ICDO este un organism esențial în cadrul sistemului ONU, întrucât joacă un rol cheie în protecția și respectarea drepturilor omului prin integrarea acestora în sistemul ONU și în cadrul tuturor organizațiilor din sector, în special în ceea ce privește acțiunile legate de reinstaurarea și consolidarea păcii, dezvoltării și acțiunii umanitare;

| 37. | își reafirmă sprijinul pentru ICDO și respectul pentru integritatea atribuțiilor acestui organism, precum și pentru independența și imparțialitatea sa; |
| --- | --- |

37.

își reafirmă sprijinul pentru ICDO și respectul pentru integritatea atribuțiilor acestui organism, precum și pentru independența și imparțialitatea sa;

| 38. | încurajează eforturile ICDO de a-și accentua prezența pe teren prin deschiderea unor birouri regionale; în această privință, salută semnarea memorandumului de înțelegere între ICDO și autoritățile din Republica Kârgâză privind deschiderea unui birou regional ICDO în Bishkek; își exprimă încă o dată aprecierea pentru activitatea ICDO în sprijinul organismelor prevăzute în tratat și al Procedurilor speciale; |
| --- | --- |

38.

încurajează eforturile ICDO de a-și accentua prezența pe teren prin deschiderea unor birouri regionale; în această privință, salută semnarea memorandumului de înțelegere între ICDO și autoritățile din Republica Kârgâză privind deschiderea unui birou regional ICDO în Bishkek; își exprimă încă o dată aprecierea pentru activitatea ICDO în sprijinul organismelor prevăzute în tratat și al Procedurilor speciale;

| 39. | apreciază activitatea dnei Louise Arbour în calitate de Înalt Comisar pentru Drepturile Omului, precum și angajarea și integritatea de care a dat dovadă și are încredere că succesoarea ei, dna Navanethem Pillay va demonstra același entuziasm și se va ridica la înălțimea provocărilor postului; |
| --- | --- |

39.

apreciază activitatea dnei Louise Arbour în calitate de Înalt Comisar pentru Drepturile Omului, precum și angajarea și integritatea de care a dat dovadă și are încredere că succesoarea ei, dna Navanethem Pillay va demonstra același entuziasm și se va ridica la înălțimea provocărilor postului;

| 40. | salută contribuțiile voluntare pe care Comisia le-a oferit de mulți ani ICDO, printre care 4 milioane EUR pentru anul 2008, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; îndeamnă statele membre să continue să sprijine acest ICDO, în special în cadrul Comitetului administrativ și bugetar V al Adunării Generale, astfel încât să se asigure că independența acestuia nu este afectată, beneficiind și de toate resursele financiare necesare îndeplinirii mandatului său; |
| --- | --- |

40.

salută contribuțiile voluntare pe care Comisia le-a oferit de mulți ani ICDO, printre care 4 milioane EUR pentru anul 2008, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; îndeamnă statele membre să continue să sprijine acest ICDO, în special în cadrul Comitetului administrativ și bugetar V al Adunării Generale, astfel încât să se asigure că independența acestuia nu este afectată, beneficiind și de toate resursele financiare necesare îndeplinirii mandatului său;

Rolul UE în UNHRC

| 41. | salută participarea activă a UE în primii trei ani de funcționare a UNHRC, mai ales prin deciziile de sponsorizare și co-sponsorizare, declarații, intervenții în dialoguri și dezbateri interactive și convocări cu succes ale unor sesiuni speciale privind situația drepturilor omului în Darfur, în decembrie 2006, în Birmania/Myanmar, în octombrie 2007 și în estul Republicii Democratice Congo în noiembrie 2008; recunoaște angajamentele luate de UE pentru a aborda în cadrul UNHRC situațiile specifice țărilor; |
| --- | --- |

41.

salută participarea activă a UE în primii trei ani de funcționare a UNHRC, mai ales prin deciziile de sponsorizare și co-sponsorizare, declarații, intervenții în dialoguri și dezbateri interactive și convocări cu succes ale unor sesiuni speciale privind situația drepturilor omului în Darfur, în decembrie 2006, în Birmania/Myanmar, în octombrie 2007 și în estul Republicii Democratice Congo în noiembrie 2008; recunoaște angajamentele luate de UE pentru a aborda în cadrul UNHRC situațiile specifice țărilor;

| 42. | salută faptul că toate rezoluțiile propuse sau susținute de UE sau fost adoptate de către UNHRC pe parcursul primelor sale nouă sesiuni ordinare și opt sesiuni extraordinare; observă, cu toate acestea, că nu au fost puse la vot numeroase chestiuni asupra cărora nu exista un consens sau chiar controversate; |
| --- | --- |

42.

salută faptul că toate rezoluțiile propuse sau susținute de UE sau fost adoptate de către UNHRC pe parcursul primelor sale nouă sesiuni ordinare și opt sesiuni extraordinare; observă, cu toate acestea, că nu au fost puse la vot numeroase chestiuni asupra cărora nu exista un consens sau chiar controversate;

| 43. | ia act de faptul că statele membre UE care fac parte din UNHRC se împart în două grupuri regionale, anume grupul statelor Europei de Vest și Grupul statelor Europei de Est; observă că UE contestă prezentarea „statelor merituoase” pe regiuni, care are drept rezultat o competiție între statele membre UE pentru alegerea în UNHRC; |
| --- | --- |

43.

ia act de faptul că statele membre UE care fac parte din UNHRC se împart în două grupuri regionale, anume grupul statelor Europei de Vest și Grupul statelor Europei de Est; observă că UE contestă prezentarea „statelor merituoase” pe regiuni, care are drept rezultat o competiție între statele membre UE pentru alegerea în UNHRC;

| 44. | încurajează UE să-și continue presiunile în vederea instituirii unor criterii pentru alegerea în UNHRC, inclusiv emiterea unor invitații permanente la procedurile speciale, precum și în vederea monitorizării concretizării efective a promisiunilor electorale ale statelor membre ale ONU; solicită încă o dată aplicarea acestei reguli pentru a decide asupra sprijinului acordat de UE țărilor candidate; regretă că această solicitare nu a primit încă răspuns din partea UE; |
| --- | --- |

44.

încurajează UE să-și continue presiunile în vederea instituirii unor criterii pentru alegerea în UNHRC, inclusiv emiterea unor invitații permanente la procedurile speciale, precum și în vederea monitorizării concretizării efective a promisiunilor electorale ale statelor membre ale ONU; solicită încă o dată aplicarea acestei reguli pentru a decide asupra sprijinului acordat de UE țărilor candidate; regretă că această solicitare nu a primit încă răspuns din partea UE;

| 45. | observă că UE se află în minoritate numerică în cadrul UNHCR, ceea ce poate reprezenta un impediment atunci când dorește să-și facă auzită vocea; salută practica consacrată în timpul Președinției slovene, de acordare de „asistență” altor membri UNHRC și de „împărțire a sarcinilor” între statele membre UE; solicită statelor membre să continue și să consolideze această practică; |
| --- | --- |

45.

observă că UE se află în minoritate numerică în cadrul UNHCR, ceea ce poate reprezenta un impediment atunci când dorește să-și facă auzită vocea; salută practica consacrată în timpul Președinției slovene, de acordare de „asistență” altor membri UNHRC și de „împărțire a sarcinilor” între statele membre UE; solicită statelor membre să continue și să consolideze această practică;

| 46. | salută tendința din ce în ce mai pronunțată a statelor membre de a interveni în dezbateri, în plus față de intervenția Președinției UE; solicită continuarea acestui demers și solicită statelor membre UE să dea o nouă forță mesajului UE, transmițând „un mesaj pe mai multe voci”; încurajează statele membre UE să ia inițiative transregionale, ca modalitate utilă de a contracara politicile de bloc; solicită UE și Organizației Conferinței Islamice să-și intensifice eforturile în direcția îmbunătățirii înțelegerii reciproce și colaborării; |
| --- | --- |

46.

salută tendința din ce în ce mai pronunțată a statelor membre de a interveni în dezbateri, în plus față de intervenția Președinției UE; solicită continuarea acestui demers și solicită statelor membre UE să dea o nouă forță mesajului UE, transmițând „un mesaj pe mai multe voci”; încurajează statele membre UE să ia inițiative transregionale, ca modalitate utilă de a contracara politicile de bloc; solicită UE și Organizației Conferinței Islamice să-și intensifice eforturile în direcția îmbunătățirii înțelegerii reciproce și colaborării;

| 47. | susține încercarea UE de a găsi o poziție comună și coordonată în cadrul UNHRC; regretă, cu toate acestea, că în cursul realizării unei politici comune a statelor membre UE la UNHRC, UE se prezintă adesea cu propuneri care reflectă cel mai mic numitor comun, limitând astfel dinamica potențialului diplomatic al UE în raport cu celelalte grupări regionale; încurajează Înaltul Reprezentant al UE pentru PESC să-l mandateze de Reprezentantul personal pentru democrație și drepturile omului - dacă este necesar prin trimiterea unor emisari - să efectueze consultări extinse în Africa, Asia și America Latină cu privire la chestiunile discutate la UNHRC, în vederea angajării țărilor din alte blocuri în inițiativele comune la nivelul ONU; |
| --- | --- |

47.

susține încercarea UE de a găsi o poziție comună și coordonată în cadrul UNHRC; regretă, cu toate acestea, că în cursul realizării unei politici comune a statelor membre UE la UNHRC, UE se prezintă adesea cu propuneri care reflectă cel mai mic numitor comun, limitând astfel dinamica potențialului diplomatic al UE în raport cu celelalte grupări regionale; încurajează Înaltul Reprezentant al UE pentru PESC să-l mandateze de Reprezentantul personal pentru democrație și drepturile omului - dacă este necesar prin trimiterea unor emisari - să efectueze consultări extinse în Africa, Asia și America Latină cu privire la chestiunile discutate la UNHRC, în vederea angajării țărilor din alte blocuri în inițiativele comune la nivelul ONU;

| 48. | regretă că, parțial și din cauza timpului și eforturilor necesare pentru a ajunge la o poziție comună, UE nu reușește să aibă o influență efectivă în cadrul sistemului extins al ONU; solicită UE ca, rămânând angajată pe calea obținerii unei poziții comune, să-și mărească flexibilitatea în ceea ce privește chestiunile mai puțin importante pentru a fi capabilă să reacționeze mai rapid și mai eficient în negocieri privind chestiuni fundamentale; |
| --- | --- |

48.

regretă că, parțial și din cauza timpului și eforturilor necesare pentru a ajunge la o poziție comună, UE nu reușește să aibă o influență efectivă în cadrul sistemului extins al ONU; solicită UE ca, rămânând angajată pe calea obținerii unei poziții comune, să-și mărească flexibilitatea în ceea ce privește chestiunile mai puțin importante pentru a fi capabilă să reacționeze mai rapid și mai eficient în negocieri privind chestiuni fundamentale;

| 49. | regretă atitudinea mai degrabă defensivă adoptată de UE în cadrul UNHRC, și mai ales reticențele sale de a depune rezoluții comune privind situația individuală a țărilor, întrucât acestea întâmpină de obicei o rezistență acerbă din partea anumitor țări, precum și căutarea cu orice preț a consensului și tendința de a evita exprimări care pot da naștere unor reacții adverse, ceea ce duce la acceptarea unor compromisuri care nu reflectă preferințele UE, cum s-a întâmplat în cazul rezoluțiilor,adoptate la 27 martie 2007 privind situația drepturilor omului din Sudan (8) și din 13 decembrie 2007 privind grupul de experți în ceea ce privește situația drepturilor omului în Darfur (9), care au dus la desființarea grupului, deși UE insistase inițial ca acesta să fie menținut; |
| --- | --- |

49.

regretă atitudinea mai degrabă defensivă adoptată de UE în cadrul UNHRC, și mai ales reticențele sale de a depune rezoluții comune privind situația individuală a țărilor, întrucât acestea întâmpină de obicei o rezistență acerbă din partea anumitor țări, precum și căutarea cu orice preț a consensului și tendința de a evita exprimări care pot da naștere unor reacții adverse, ceea ce duce la acceptarea unor compromisuri care nu reflectă preferințele UE, cum s-a întâmplat în cazul rezoluțiilor,adoptate la 27 martie 2007 privind situația drepturilor omului din Sudan (8) și din 13 decembrie 2007 privind grupul de experți în ceea ce privește situația drepturilor omului în Darfur (9), care au dus la desființarea grupului, deși UE insistase inițial ca acesta să fie menținut;

| 50. | solicită UE și statelor membre să-și utilizeze mai bine influența potențială pentru a avea un rol de lider al grupurilor țărilor democratice cu o situație solidă în ceea ce privește drepturile omului; consideră că acest rol de lider poate fi obținut cel mai bine prin consolidarea parteneriatelor cu statele din alte grupuri regionale, așa cum s-a demonstrat în câteva inițiative UE din cadrul sistemului ONU, cum ar fi rezoluțiile Adunării Generale referitoare la moratoriul privind pedeapsa capitală și dreptul la aprovizionarea cu apă; |
| --- | --- |

50.

solicită UE și statelor membre să-și utilizeze mai bine influența potențială pentru a avea un rol de lider al grupurilor țărilor democratice cu o situație solidă în ceea ce privește drepturile omului; consideră că acest rol de lider poate fi obținut cel mai bine prin consolidarea parteneriatelor cu statele din alte grupuri regionale, așa cum s-a demonstrat în câteva inițiative UE din cadrul sistemului ONU, cum ar fi rezoluțiile Adunării Generale referitoare la moratoriul privind pedeapsa capitală și dreptul la aprovizionarea cu apă;

| 51. | solicită UE și statelor membre să interacționeze mai energic cu ceilalți membri democratici ai UNHRC, inclusiv țările din grupurile african și asiatic și mai ales cu statele democratice care respectă supremația legii la nivel internațional; consideră că actuala președinție nigeriană a UNHRC reprezintă o oportunitate pentru UE în această privință; |
| --- | --- |

51.

solicită UE și statelor membre să interacționeze mai energic cu ceilalți membri democratici ai UNHRC, inclusiv țările din grupurile african și asiatic și mai ales cu statele democratice care respectă supremația legii la nivel internațional; consideră că actuala președinție nigeriană a UNHRC reprezintă o oportunitate pentru UE în această privință;

| 52. | solicită UE să organizeze reuniuni periodice cu acele țări pe teme specifice, în vederea creării unui mecanism de coalizare și a asigurării unui sprijin cât mai larg pentru pozițiile sale; subliniază necesitatea de a da mai multă putere misiunilor statelor membre UE de la Geneva și de a investi în resurse diplomatice, prin trimiterea unor specialiști în drepturile omului și a unor diplomați de nivel înalt pentru a imprima orientări în cadrul UNHRC; |
| --- | --- |

52.

solicită UE să organizeze reuniuni periodice cu acele țări pe teme specifice, în vederea creării unui mecanism de coalizare și a asigurării unui sprijin cât mai larg pentru pozițiile sale; subliniază necesitatea de a da mai multă putere misiunilor statelor membre UE de la Geneva și de a investi în resurse diplomatice, prin trimiterea unor specialiști în drepturile omului și a unor diplomați de nivel înalt pentru a imprima orientări în cadrul UNHRC;

| 53. | solicită o coordonare și o cooperare mai strânsă între grupurile de lucru ale Consiliului UE, aflate la Bruxelles, și birourile și reprezentanțele permanente de la New York și de la Geneva ale UE și statelor membre; în această privință, salută descentralizarea efectivă a deciziilor cotidiene de la Bruxelles la Geneva, capitalele păstrând un rol important în coordonare; |
| --- | --- |

53.

solicită o coordonare și o cooperare mai strânsă între grupurile de lucru ale Consiliului UE, aflate la Bruxelles, și birourile și reprezentanțele permanente de la New York și de la Geneva ale UE și statelor membre; în această privință, salută descentralizarea efectivă a deciziilor cotidiene de la Bruxelles la Geneva, capitalele păstrând un rol important în coordonare;

| 54. | solicită încă o dată UE să administreze mai eficient ajutorul și sprijinul politic acordat țărilor terțe, precum și alte instrumente precum dialogurile și consultările pe tema drepturilor omului, în vederea garantării unui acord mai extins asupra inițiativelor sale și ale co-sponsorilor, care ar trebui realizat cu respectarea dreptului internațional și al standardelor din domeniul drepturilor omului universal recunoscute, precum și în spiritul promovării reformelor democratice;e; în același timp, solicită statelor membre UE și Comisiei Europene ca, atunci când stabilesc obiectivele și prioritățile programelor de asistență ale UE, să ia în considerare rezultatele activității UNHRC în privința fiecărui stat, inclusiv a recomandărilor și concluziilor UPR; |
| --- | --- |

54.

solicită încă o dată UE să administreze mai eficient ajutorul și sprijinul politic acordat țărilor terțe, precum și alte instrumente precum dialogurile și consultările pe tema drepturilor omului, în vederea garantării unui acord mai extins asupra inițiativelor sale și ale co-sponsorilor, care ar trebui realizat cu respectarea dreptului internațional și al standardelor din domeniul drepturilor omului universal recunoscute, precum și în spiritul promovării reformelor democratice;e; în același timp, solicită statelor membre UE și Comisiei Europene ca, atunci când stabilesc obiectivele și prioritățile programelor de asistență ale UE, să ia în considerare rezultatele activității UNHRC în privința fiecărui stat, inclusiv a recomandărilor și concluziilor UPR;

| 55. | regretă că UE nu a fost capabilă să prezinte UE priorități substanțiale pentru activitatea UNHRC și a fost de câteva ori obligată să se limiteze la o atitudine de „limitare a pagubelor”, cum s-a întâmplat mai ales în cazul Codului de conduită pentru Procedurile speciale propus în 2007 de grupul african; solicită UE să adopte o strategie mai dinamică și să-și intensifice eforturile pentru a avea un cuvânt de spus asupra agendei și dezbaterilor UNHRC; |
| --- | --- |

55.

regretă că UE nu a fost capabilă să prezinte UE priorități substanțiale pentru activitatea UNHRC și a fost de câteva ori obligată să se limiteze la o atitudine de „limitare a pagubelor”, cum s-a întâmplat mai ales în cazul Codului de conduită pentru Procedurile speciale propus în 2007 de grupul african; solicită UE să adopte o strategie mai dinamică și să-și intensifice eforturile pentru a avea un cuvânt de spus asupra agendei și dezbaterilor UNHRC;

| 56. | consideră că, având în vedere faptul că statele membre UE au o situație mai bună în materie de drepturile omului decât mulți alți membri UNHRC, acțiunea UE ar câștiga în eficiență dacă nu ar putea fi acuzată de aplicarea de standarde duble și de a fi selectivă în propriile politici privind democrația și drepturile omului; solicită, de aceea, UE să-și respecte angajamentele de a promova drepturile omului în toate regiunile lumii și în toate domeniile; în acest sens, solicită UE să se implice activ în pregătirea Conferinței de la Durban, care va avea loc în 2009, ținând seama în special de necesitatea de a implementa rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/62/149 din 18 decembrie 2007, prin care se solicita un moratoriu universal privind pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

56.

consideră că, având în vedere faptul că statele membre UE au o situație mai bună în materie de drepturile omului decât mulți alți membri UNHRC, acțiunea UE ar câștiga în eficiență dacă nu ar putea fi acuzată de aplicarea de standarde duble și de a fi selectivă în propriile politici privind democrația și drepturile omului; solicită, de aceea, UE să-și respecte angajamentele de a promova drepturile omului în toate regiunile lumii și în toate domeniile; în acest sens, solicită UE să se implice activ în pregătirea Conferinței de la Durban, care va avea loc în 2009, ținând seama în special de necesitatea de a implementa rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/62/149 din 18 decembrie 2007, prin care se solicita un moratoriu universal privind pedeapsa capitală;

| 57. | încurajează prezența periodică a delegațiilor Parlamentului la sesiunile UNHRC din Geneva; salută inițiativa Subcomisiei pentru drepturile omului din Parlament de a invita la reuniunile sale pe cei ce dețin mandate pentru Proceduri speciale, împreună cu președinția UNHRC și solicită continuarea acestei practici; |
| --- | --- |

57.

încurajează prezența periodică a delegațiilor Parlamentului la sesiunile UNHRC din Geneva; salută inițiativa Subcomisiei pentru drepturile omului din Parlament de a invita la reuniunile sale pe cei ce dețin mandate pentru Proceduri speciale, împreună cu președinția UNHRC și solicită continuarea acestei practici;

| 58. | reafirmă necesitatea unei viziuni, agende politice și strategii pe termen lung clare în ceea ce privește UNHRC și activitățile statelor membre UE în cadrul acestui organism, în special în vederea revizuirii UNHRC care va avea loc în 2011; consideră că această strategie trebuie să includă repere clare; în acest sens, solicită UE:






  — | să reafirme și să apere cu tărie principiile universalității, indivizibilității și interdependenței drepturilor omului; |
| --- | --- | --- |

58.

reafirmă necesitatea unei viziuni, agende politice și strategii pe termen lung clare în ceea ce privește UNHRC și activitățile statelor membre UE în cadrul acestui organism, în special în vederea revizuirii UNHRC care va avea loc în 2011; consideră că această strategie trebuie să includă repere clare; în acest sens, solicită UE:

—

să reafirme și să apere cu tărie principiile universalității, indivizibilității și interdependenței drepturilor omului;

| — | să asigure menținerea și consolidarea capacității UNHRC de a aborda situațiile din fiecare țară, inclusiv prin mandate pentru țări individuale; |
| --- | --- |

—

să asigure menținerea și consolidarea capacității UNHRC de a aborda situațiile din fiecare țară, inclusiv prin mandate pentru țări individuale;

| — | să crească independența și eficiența Procedurilor speciale în general și să-și respecte în practică obligația de a coopera în cadrul Procedurilor speciale pentru membrii UNHRC; |
| --- | --- |

—

să crească independența și eficiența Procedurilor speciale în general și să-și respecte în practică obligația de a coopera în cadrul Procedurilor speciale pentru membrii UNHRC;

| — | să acționeze în vederea consolidării mecanismelor independente de monitorizare și documentare în cadrul RUP; |
| --- | --- |

—

să acționeze în vederea consolidării mecanismelor independente de monitorizare și documentare în cadrul RUP;

| — | să reafirme rolul special al UNHRC ca forum internațional principal și legitim al drepturilor omului și complementaritatea sa în raport cu celelalte organisme ONU; |
| --- | --- |

—

să reafirme rolul special al UNHRC ca forum internațional principal și legitim al drepturilor omului și complementaritatea sa în raport cu celelalte organisme ONU;

| — | să apere independența ICDO; |
| --- | --- |

—

să apere independența ICDO;

| — | să-și consolideze strategia de coalizare în exterior, în special prin inițiative trans-regionale; |
| --- | --- |

—

să-și consolideze strategia de coalizare în exterior, în special prin inițiative trans-regionale;

| — | să întărească propria credibilitate internă/externă în materia drepturilor omului, în special prin ratificarea tratatului; |
| --- | --- |

—

să întărească propria credibilitate internă/externă în materia drepturilor omului, în special prin ratificarea tratatului;

*

- *

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale UNHRC, Președintelui Adunării Generale a ONU, Secretarului General al ONU și Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale UNHRC, Președintelui Adunării Generale a ONU, Secretarului General al ONU și Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului.

---

(1)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 409.

(2)  JO C 96 E, 21.4.2004, p. 79.

(3)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 549.

(4)  JO C 227 E, 21.9.2006, p. 582.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0065.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0193.

(7)  Rezoluția 5/1 a UNHRC din 18 iunie 2007.

(8)  Rezoluția A/HRC/7/16.

(9)  Rezoluția A/HRC/6/35.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/80

---

Accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei

P6_TA(2009)0022

Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001) (2007/2154(INI))

(2010/C 46 E/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 254 referitor la obligația de a publica actele legislative și articolul 255 alineatul (7) referitor la dreptul cetățenilor și rezidenților UE de a avea acces la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 254 referitor la obligația de a publica actele legislative și articolul 255 alineatul (7) referitor la dreptul cetățenilor și rezidenților UE de a avea acces la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei,

| — | având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 207 alineatul (3) referitor la obligația Consiliului de a preciza în cadrul regulamentului său de procedură condițiile în care publicul are acces la documentele Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 207 alineatul (3) referitor la obligația Consiliului de a preciza în cadrul regulamentului său de procedură condițiile în care publicul are acces la documentele Consiliului,

| — | având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 1 (principiul transparenței ca unul dintre principiile generale ale Uniunii), articolul 6 (democrația), articolul 28 alineatul (1) și articolul 41 alineatul (1) (referitor la aplicarea dreptului de acces în cazul documentelor referitoare la chestiunile de politică externă și de securitate comună și al cooperării polițienești și judiciare în materie penală), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul CE, mai ales articolul 1 (principiul transparenței ca unul dintre principiile generale ale Uniunii), articolul 6 (democrația), articolul 28 alineatul (1) și articolul 41 alineatul (1) (referitor la aplicarea dreptului de acces în cazul documentelor referitoare la chestiunile de politică externă și de securitate comună și al cooperării polițienești și judiciare în materie penală),

| — | având în vedere articolul 10 și articolul 16 din Tratatul privind Uniunea Europeană astfel cum urmează a fi modificate de Tratatul de la Lisabona, și articolul 15 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 și articolul 16 din Tratatul privind Uniunea Europeană astfel cum urmează a fi modificate de Tratatul de la Lisabona, și articolul 15 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și mai ales articolul 41(dreptul la o bună administrare) și articolul 42 (dreptul de acces la documente), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și mai ales articolul 41(dreptul la o bună administrare) și articolul 42 (dreptul de acces la documente),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1700/2003 al Consiliului din 22 septembrie 2003 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 354/83 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și Comunității Europene a Energiei Atomice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1700/2003 al Consiliului din 22 septembrie 2003 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 354/83 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și Comunității Europene a Energiei Atomice (2),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) și a Tribunalului de Primă Instanță privind accesul la documente, și mai ales hotărârile recente ale Curții de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager Co. Ltd / Comisia Comunităților Europene (cauza T-194/04) și hotărârea CJCE în cauza Regatul Suediei și Maurizio Turco/ Consiliul Uniunii Europene (cauzele conexate C-39/05 P și C-52/05 P „hotărârea CJCE în cauza Turco”), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene (CJCE) și a Tribunalului de Primă Instanță privind accesul la documente, și mai ales hotărârile recente ale Curții de Primă Instanță în cauza Bavarian Lager Co. Ltd / Comisia Comunităților Europene (cauza T-194/04) și hotărârea CJCE în cauza Regatul Suediei și Maurizio Turco/ Consiliul Uniunii Europene (cauzele conexate C-39/05 P și C-52/05 P „hotărârea CJCE în cauza Turco”),

| — | având în vedere activitățile și documentele realizate de Ombudsmanul European referitoare la chestiunea accesului la documente, precum și de Autoritatea europeană de protecție a datelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile și documentele realizate de Ombudsmanul European referitoare la chestiunea accesului la documente, precum și de Autoritatea europeană de protecție a datelor,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare (3),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de la 30 aprilie 2008 referitoare la Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de la 30 aprilie 2008 referitoare la Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229),

| — | având în vedere proiectul de convenție al Consiliului Europei privind accesul la documentele oficiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de convenție al Consiliului Europei privind accesul la documentele oficiale,

| — | având în vedere întrebările sale orale adresate Consiliului și Comisiei referitoare la implementarea hotărârii CJCE privind cauza Turco (O-87/2008 și O-88/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările sale orale adresate Consiliului și Comisiei referitoare la implementarea hotărârii CJCE privind cauza Turco (O-87/2008 și O-88/2008),

| — | având în vedere rapoartele anuale din 2006 ale Consiliului, Comisiei și Parlamentului European referitoare la accesul la documente, precum și articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale din 2006 ale Consiliului, Comisiei și Parlamentului European referitoare la accesul la documente, precum și articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001,

| — | având în vedere articolul 45 și articolul 97 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 și articolul 97 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0459/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0459/2008),

| A. | întrucât democrațiile se bazează pe statul de drept și sunt obligate să facă publice reglementările care au impact asupra cetățenilor, ceea ce presupune din partea instituțiilor UE obligația de a fi deschise și transparente, mai ales în ceea ce privește procesele decizionale, astfel încât organismele legislative democratice să își organizeze reuniunile, dezbaterile și procesele de vot în public, iar proiectele legislative și textele aferente să fie, de asemenea, disponibile; |
| --- | --- |

A.

întrucât democrațiile se bazează pe statul de drept și sunt obligate să facă publice reglementările care au impact asupra cetățenilor, ceea ce presupune din partea instituțiilor UE obligația de a fi deschise și transparente, mai ales în ceea ce privește procesele decizionale, astfel încât organismele legislative democratice să își organizeze reuniunile, dezbaterile și procesele de vot în public, iar proiectele legislative și textele aferente să fie, de asemenea, disponibile;

| B. | întrucât, în vederea garantării responsabilității și legitimității unui sistem politic democratic, cetățenii au dreptul să cunoască:






  — | modul în care reprezentanții lor acționează, odată aleși sau numiți în organismele publice sau atunci când reprezintă statul membru la nivel european sau internațional (principiul responsabilității); |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât, în vederea garantării responsabilității și legitimității unui sistem politic democratic, cetățenii au dreptul să cunoască:

—

modul în care reprezentanții lor acționează, odată aleși sau numiți în organismele publice sau atunci când reprezintă statul membru la nivel european sau internațional (principiul responsabilității);

| — | modul în care funcționează procesul decizional (inclusiv documentele, amendamentele, programarea, actorii implicați, voturile exprimate etc.); |
| --- | --- |

—

modul în care funcționează procesul decizional (inclusiv documentele, amendamentele, programarea, actorii implicați, voturile exprimate etc.);

| — | modul în care sunt alocați și cheltuiți banii publici, precum și rezultatele obținute (principiul trasabilității fondurilor); |
| --- | --- |

—

modul în care sunt alocați și cheltuiți banii publici, precum și rezultatele obținute (principiul trasabilității fondurilor);

| C. | întrucât comunitatea internațională și Uniunea Europeană, pe baza experienței statelor membre, au început treptat să recunoască un adevărat „drept de acces la documente și un” drept la informare„, bazate pe principiile democrației, caracterului public, transparenței și deschiderii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât comunitatea internațională și Uniunea Europeană, pe baza experienței statelor membre, au început treptat să recunoască un adevărat „drept de acces la documente și un” drept la informare„, bazate pe principiile democrației, caracterului public, transparenței și deschiderii”;

| D. | întrucât datele cantitative conținute în rapoartele anuale referitore la aplicarea de către instituțiile UE a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 reflectă faptul că accesul la documente s-a acordat într-un număr mare de cazuri (cu o scădere generală a numărului și ratei de refuz), în timp ce motivele invocate pentru refuz sunt diferite de la o instituție UE la alta (primul dintre acestea fiind protecția procesului decizional), precum și faptul că în ceea ce privește documentele sensibile, Comisia și Parlamentul nu au inclus asemenea documente în registrele lor, iar Consiliul a înregistrat 79 de documente sensibile dintr-un total de 409 de documente în registrul său; întrucât în urma analizei cantitative rezultă clar că o serie de dispoziții ale acelui regulament au dat naștere la interpretări divergente în ceea ce privește modalitatea de aplicare corectă, ceea ce a condus la sesizări ale cetățenilor la Ombudsmanul European și la CJCE; |
| --- | --- |

D.

întrucât datele cantitative conținute în rapoartele anuale referitore la aplicarea de către instituțiile UE a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 reflectă faptul că accesul la documente s-a acordat într-un număr mare de cazuri (cu o scădere generală a numărului și ratei de refuz), în timp ce motivele invocate pentru refuz sunt diferite de la o instituție UE la alta (primul dintre acestea fiind protecția procesului decizional), precum și faptul că în ceea ce privește documentele sensibile, Comisia și Parlamentul nu au inclus asemenea documente în registrele lor, iar Consiliul a înregistrat 79 de documente sensibile dintr-un total de 409 de documente în registrul său; întrucât în urma analizei cantitative rezultă clar că o serie de dispoziții ale acelui regulament au dat naștere la interpretări divergente în ceea ce privește modalitatea de aplicare corectă, ceea ce a condus la sesizări ale cetățenilor la Ombudsmanul European și la CJCE;

| E. | întrucât Consiliul, introduce numărul de referință interinstituțional numai într-un număr limitat de documente, ceea ce contravine articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, făcând astfel dificilă asocierea documentului respectiv cu o procedură, ceea ce conduce totodată, și clasifică, pe de altă parte, documentele fie în categoria „documente interne”, fie în categoria „documente diplomatice”, anulând astfel dreptul de acces al cetățenilor la documente; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul, introduce numărul de referință interinstituțional numai într-un număr limitat de documente, ceea ce contravine articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, făcând astfel dificilă asocierea documentului respectiv cu o procedură, ceea ce conduce totodată, și clasifică, pe de altă parte, documentele fie în categoria „documente interne”, fie în categoria „documente diplomatice”, anulând astfel dreptul de acces al cetățenilor la documente;

| F. | întrucât, în conformitate cu Considerentul 6 al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, ar trebui acordat accesul la documentele rezultate în urma procedurii puterilor delegate (comitologia) și întrucât nouă zecimi din legislația produsă este adoptată în baza respectivei proceduri și, în consecință, ar trebui garantat pe deplin un control adecvat, transparent și democratic al Parlamentului în acel cadru; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu Considerentul 6 al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, ar trebui acordat accesul la documentele rezultate în urma procedurii puterilor delegate (comitologia) și întrucât nouă zecimi din legislația produsă este adoptată în baza respectivei proceduri și, în consecință, ar trebui garantat pe deplin un control adecvat, transparent și democratic al Parlamentului în acel cadru;

| G. | întrucât internetul a devenit principalul mijloc de consultare a documentelor UE pentru cetățeni, iar numărul documentelor făcute disponibile on-line de către instituțiile UE a crescut, ceea ce creează necesitatea de a îmbunătăți și mai mult caracterul accesibil al paginilor de internet al instituțiilor și documentelor UE, interconectarea lor și crearea la nivelul UE a unui singur portal de acces pentru toate documentele, procedurile și instituțiile; |
| --- | --- |

G.

întrucât internetul a devenit principalul mijloc de consultare a documentelor UE pentru cetățeni, iar numărul documentelor făcute disponibile on-line de către instituțiile UE a crescut, ceea ce creează necesitatea de a îmbunătăți și mai mult caracterul accesibil al paginilor de internet al instituțiilor și documentelor UE, interconectarea lor și crearea la nivelul UE a unui singur portal de acces pentru toate documentele, procedurile și instituțiile;

| H. | întrucât instituțiile UE ar trebui în prezent să întreprindă măsuri suplimentare pentru realizarea unei mai mari transparențe, deschideri și democrații, optând pentru un act legislativ UE referitor la libertatea de informare, deoarece au fost aduse în atenția publicului o serie de deficiențe în cadrul aplicării Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, și întrucât instituțiile UE trebuie să analizeze și să aplice urgent hotărârile recente, iar Comisia a făcut publică propunerea sa de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, |
| --- | --- |

H.

întrucât instituțiile UE ar trebui în prezent să întreprindă măsuri suplimentare pentru realizarea unei mai mari transparențe, deschideri și democrații, optând pentru un act legislativ UE referitor la libertatea de informare, deoarece au fost aduse în atenția publicului o serie de deficiențe în cadrul aplicării Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, și întrucât instituțiile UE trebuie să analizeze și să aplice urgent hotărârile recente, iar Comisia a făcut publică propunerea sa de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001,

| 1. | subliniază că hotărârea de referință a CJCE în cauza Turco afirmă în concluzii că: „Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 impune, în principiu, obligația de a face public avizul Serviciului juridic al Consiliului referitor la procesul legislativ” (4) și că în această hotărâre, Curtea a ajuns la următoarele concluzii:






  — | dreptul de acces al publicului la documentele instituțiilor UE derivă din caracterul democratic al acestor instituții, după cum se prevede la considerentul 4 și la articolul 1 din Regulamentul (CE) 1049/2001, |
| --- | --- | --- |

1.

subliniază că hotărârea de referință a CJCE în cauza Turco afirmă în concluzii că: „Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 impune, în principiu, obligația de a face public avizul Serviciului juridic al Consiliului referitor la procesul legislativ” (4) și că în această hotărâre, Curtea a ajuns la următoarele concluzii:

—

dreptul de acces al publicului la documentele instituțiilor UE derivă din caracterul democratic al acestor instituții, după cum se prevede la considerentul 4 și la articolul 1 din Regulamentul (CE) 1049/2001,

| — | excepțiile conținute în respectivul regulament (cum ar fi protecția procesului decizional) trebuie interpretate într-o manieră strictă și echilibrată față de interesul public major pentru dezvăluirea conținutului, deoarece acesta este legat de democrație, participarea mai activă a cetățenilor în procesul decizional, legitimitatea administrației, eficiența și responsabilitatea în fața cetățenilor (5), |
| --- | --- |

—

excepțiile conținute în respectivul regulament (cum ar fi protecția procesului decizional) trebuie interpretate într-o manieră strictă și echilibrată față de interesul public major pentru dezvăluirea conținutului, deoarece acesta este legat de democrație, participarea mai activă a cetățenilor în procesul decizional, legitimitatea administrației, eficiența și responsabilitatea în fața cetățenilor (5),

| — | aceste concluzii sunt și mai importante atunci când instituțiile acționează în calitatea lor legislativă (6), |
| --- | --- |

—

aceste concluzii sunt și mai importante atunci când instituțiile acționează în calitatea lor legislativă (6),

| — | deschiderea manifestată cu privire la opiniile diferite asupra unui act (și a legalității acestuia) „contribuie la creșterea legitimității instituțiilor în ochii cetățenilor europeni și la o încredere mai mare în acestea, prin faptul că divergențele ivite între diferite puncte de vedere pot fi dezbătute în mod deschis” (7), |
| --- | --- |

—

deschiderea manifestată cu privire la opiniile diferite asupra unui act (și a legalității acestuia) „contribuie la creșterea legitimității instituțiilor în ochii cetățenilor europeni și la o încredere mai mare în acestea, prin faptul că divergențele ivite între diferite puncte de vedere pot fi dezbătute în mod deschis” (7),

| — | instituțiile trebuie să ofere detalii cu privire la motivele refuzului (8), |
| --- | --- |

—

instituțiile trebuie să ofere detalii cu privire la motivele refuzului (8),

| — | se poate aplica excepția numai pentru perioada pentru care se justifică protecția pe baza conținutului documentului (9); |
| --- | --- |

—

se poate aplica excepția numai pentru perioada pentru care se justifică protecția pe baza conținutului documentului (9);

| 2. | subliniază că hotărârea CJCE în cauza Turco consolidează în cadrul UE principiul prin care instituțiile democratice au datoria de a asigura caracterul public al activităților lor, al documentelor și deciziilor, ceea ce reprezintă o condiție a legalității lor, a legitimității și a responsabilității, în temeiul articolului 6 al Tratatului UE și al articolelor 254 și 255 al Tratatului CE, și prin urmare, trebuie publicate documentele și, în orice caz, acestea trebuie să fie accesibile, iar excepțiile relative la acest principiu ar trebui să fie limitate și de strictă interpretare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că hotărârea CJCE în cauza Turco consolidează în cadrul UE principiul prin care instituțiile democratice au datoria de a asigura caracterul public al activităților lor, al documentelor și deciziilor, ceea ce reprezintă o condiție a legalității lor, a legitimității și a responsabilității, în temeiul articolului 6 al Tratatului UE și al articolelor 254 și 255 al Tratatului CE, și prin urmare, trebuie publicate documentele și, în orice caz, acestea trebuie să fie accesibile, iar excepțiile relative la acest principiu ar trebui să fie limitate și de strictă interpretare;

| 3. | invită de urgență toate instituțiile UE să aplice Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 din perspectiva jurisprudenței recente, mai ales a hotărârii CJCE în cauza Turco, cu toate implicațiile aferente, mai ales în procedurile legislative (publicarea avizelor Serviciului juridic, interpretarea strictă a excepțiilor, obligația de a oferi amănunte referitore la motivele refuzului etc.) și invită, de asemenea, Consiliul să își revizuiască normele, să asigure publicitatea tuturor dezbaterilor, documentelor și informațiilor, inclusiv componența delegațiilor statelor membre în Consiliu și în grupurile de lucru și grupurile de experți, să întocmească o transcriere a reuniunilor sale publice, deoarece și în acest caz se aplică concluziile CJCE cu privire la faptul că deschiderea necesară interesului public primează în fața protecției procesului decizional – opiniile diferite asupra unui act legislativ conferind o mai mare legitimitate instituțiilor; |
| --- | --- |

3.

invită de urgență toate instituțiile UE să aplice Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 din perspectiva jurisprudenței recente, mai ales a hotărârii CJCE în cauza Turco, cu toate implicațiile aferente, mai ales în procedurile legislative (publicarea avizelor Serviciului juridic, interpretarea strictă a excepțiilor, obligația de a oferi amănunte referitore la motivele refuzului etc.) și invită, de asemenea, Consiliul să își revizuiască normele, să asigure publicitatea tuturor dezbaterilor, documentelor și informațiilor, inclusiv componența delegațiilor statelor membre în Consiliu și în grupurile de lucru și grupurile de experți, să întocmească o transcriere a reuniunilor sale publice, deoarece și în acest caz se aplică concluziile CJCE cu privire la faptul că deschiderea necesară interesului public primează în fața protecției procesului decizional – opiniile diferite asupra unui act legislativ conferind o mai mare legitimitate instituțiilor;

| 4. | invită instituțiile UE să definească norme comune referitoare la modul de desfășurare al procedurilor administrative și la modul de depunere, secretizare, desecretizare, înregistrare și diseminare al documentelor în interiorul și în afara instituțiilor UE, neuitând faptul că principiul transparenței este indisociabil de principiul bunei administrări așa cum a fost proclamat de Parlamentul European, de Consiliul și de Comisie la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; din aceeași perspectivă, Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 354/83 al Consiliului din 1 februarie 1983 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și ale Comunității Europene a Energiei Atomice (10) ar trebui unificat ca parte a revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 astfel încât să includă definițiile normelor comune privind arhivele în direct, mixte și istorice pentru a evita diferențele existente între practicile instituțiilor UE și cele ale statelor membre; |
| --- | --- |

4.

invită instituțiile UE să definească norme comune referitoare la modul de desfășurare al procedurilor administrative și la modul de depunere, secretizare, desecretizare, înregistrare și diseminare al documentelor în interiorul și în afara instituțiilor UE, neuitând faptul că principiul transparenței este indisociabil de principiul bunei administrări așa cum a fost proclamat de Parlamentul European, de Consiliul și de Comisie la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; din aceeași perspectivă, Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 354/83 al Consiliului din 1 februarie 1983 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și ale Comunității Europene a Energiei Atomice (10) ar trebui unificat ca parte a revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 astfel încât să includă definițiile normelor comune privind arhivele în direct, mixte și istorice pentru a evita diferențele existente între practicile instituțiilor UE și cele ale statelor membre;

| 5. | este de opinie că Parlamentul ar trebui să fie un exemplu în privința principiilor caracterului public, al transparenței și al deschiderii în UE și că, înaintea alegerilor parlamentare din 2009, ar trebui să lanseze un plan extraordinar de acțiune, de exemplu în cadrul inițiativei e-Parlament care să garanteze că vor fi disponibile mai multe informații și într-o manieră mai accesibilă, cu privire la:






  — | activitățile deputaților europeni, participarea și prezența acestora la lucrările parlamentare, în termeni absoluți, relativi și procentuali, aspecte care să fie disponibile și accesibile cetățenilor și prin intermediul criteriilor de căutare (11), |
| --- | --- | --- |

5.

este de opinie că Parlamentul ar trebui să fie un exemplu în privința principiilor caracterului public, al transparenței și al deschiderii în UE și că, înaintea alegerilor parlamentare din 2009, ar trebui să lanseze un plan extraordinar de acțiune, de exemplu în cadrul inițiativei e-Parlament care să garanteze că vor fi disponibile mai multe informații și într-o manieră mai accesibilă, cu privire la:

—

activitățile deputaților europeni, participarea și prezența acestora la lucrările parlamentare, în termeni absoluți, relativi și procentuali, aspecte care să fie disponibile și accesibile cetățenilor și prin intermediul criteriilor de căutare (11),

| — | activitățile în plen, în comisii, în delegații sau în cadrul organelor interne ale Parlamentului: ar trebui îmbunătățit Observatorul legislativ prin includerea referințelor și trimiterilor la toate documentele relevante (12); lucrările comisiilor și delegațiilor ar trebui transmise și, de asemenea, înregistrate, pe pagina de internet a Parlamentului, după cum sunt transmise lucrările din plen, și ar trebui făcute accesibile și puse la dispoziția cetățenilor prin intermediul criteriilor de căutare; organele interne (cum ar fi Conferința președinților, Biroul, Chestorii, Grupul de lucru privind reforma parlamentară etc.) ar trebui să promoveze și să asigure cel mai ridicat nivel de transparență a lucrărilor în privința altor membri și cetățeni, făcând disponibile toate documentele lor, |
| --- | --- |

—

activitățile în plen, în comisii, în delegații sau în cadrul organelor interne ale Parlamentului: ar trebui îmbunătățit Observatorul legislativ prin includerea referințelor și trimiterilor la toate documentele relevante (12); lucrările comisiilor și delegațiilor ar trebui transmise și, de asemenea, înregistrate, pe pagina de internet a Parlamentului, după cum sunt transmise lucrările din plen, și ar trebui făcute accesibile și puse la dispoziția cetățenilor prin intermediul criteriilor de căutare; organele interne (cum ar fi Conferința președinților, Biroul, Chestorii, Grupul de lucru privind reforma parlamentară etc.) ar trebui să promoveze și să asigure cel mai ridicat nivel de transparență a lucrărilor în privința altor membri și cetățeni, făcând disponibile toate documentele lor,

| — | indemnizațiile și cheltuielile deputaților, în conformitate cu poziția adoptată de Ombudsmanul European referitoare la faptul că accesul la informații ar trebui aplicat și acestui tip de informații (13), precum și tuturor declarațiilor de interese financiare ale tuturor deputaților și că acest tip de informații ar trebui să fie disponibile în toate limbile oficial ale UE, |
| --- | --- |

—

indemnizațiile și cheltuielile deputaților, în conformitate cu poziția adoptată de Ombudsmanul European referitoare la faptul că accesul la informații ar trebui aplicat și acestui tip de informații (13), precum și tuturor declarațiilor de interese financiare ale tuturor deputaților și că acest tip de informații ar trebui să fie disponibile în toate limbile oficial ale UE,

și invită statele membre, parlamentele naționale și alte organisme alese să procedeze în acest fel, înființând un registru al parlamentelor și al activităților parlamentare;

| 6. | îndeamnă Comisia să dea curs recomandării Ombudsmanului European (Plângerea 3208/2006/GG) referitoare la registrul Comisiei în ceea ce privește obligația sa de a „include trimiteri la toate documentele în sensul articolului 3 litera (a) care se află în posesia sa în registrul prevăzut la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, în cazul în care acest lucru nu a fost încă realizat”; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să dea curs recomandării Ombudsmanului European (Plângerea 3208/2006/GG) referitoare la registrul Comisiei în ceea ce privește obligația sa de a „include trimiteri la toate documentele în sensul articolului 3 litera (a) care se află în posesia sa în registrul prevăzut la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, în cazul în care acest lucru nu a fost încă realizat”;

| 7. | consideră că ar fi mai ușor de consultat documentele și informațiile dacă documentele ar fi depuse, înregistrate și reutilizate de către alte instituții legislative în conformitate cu un set de standarde comune (de exemplu pentru referințele la versiuni diferite ale aceluiași document, amendamentele sale, anexele și corrigenda) (14) prin utilizarea de procesoare de texte cu sursă deschisă, un multilingvism și tehnologii eficiente care să le permită persoanelor cu dizabilități să aibă acces la informații și documente, după cum a recomandat Comisia statelor membre în comunicarea privind soluțiile interoperabile pentru administrația publică europeană (ISA) (COM (2008)0583), după cum este prevăzut în Directiva 2003/98/CE a Parlamentului european și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (15); |
| --- | --- |

7.

consideră că ar fi mai ușor de consultat documentele și informațiile dacă documentele ar fi depuse, înregistrate și reutilizate de către alte instituții legislative în conformitate cu un set de standarde comune (de exemplu pentru referințele la versiuni diferite ale aceluiași document, amendamentele sale, anexele și corrigenda) (14) prin utilizarea de procesoare de texte cu sursă deschisă, un multilingvism și tehnologii eficiente care să le permită persoanelor cu dizabilități să aibă acces la informații și documente, după cum a recomandat Comisia statelor membre în comunicarea privind soluțiile interoperabile pentru administrația publică europeană (ISA) (COM (2008)0583), după cum este prevăzut în Directiva 2003/98/CE a Parlamentului european și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (15);

| 8. | consideră că accesul la informații referitoare la instituțiile UE rămâne încă pentru cetățenii obișnuiți un demers presărat cu obstacole, datorită lipsei unei politici interinstituționale eficiente și orientate către cetățeni în ceea ce privește transparența și comunicarea; consideră că indiferent de punctul de acces, cetățenii UE ar trebui să poată urmări o anumită procedură administrativă sau legislativă și accesa toate documentele referitoare la aceasta (16); după cum s-a solicitat încă din 2001, ar trebui definită o foaie de parcurs pentru a îmbunătăți, simplifica și completa registrele și paginile web ale instituțiilor UE și pentru a le face interoperabile; instituțiile UE care și-au propus să conducă elaborarea de tehnici de e-guvernare ar trebui să fie capabile și să dorească să creeze un veritabil motor de căutare interinstituțional care să ofere publicului un acces la documente și informații mai ușor de utilizat; |
| --- | --- |

8.

consideră că accesul la informații referitoare la instituțiile UE rămâne încă pentru cetățenii obișnuiți un demers presărat cu obstacole, datorită lipsei unei politici interinstituționale eficiente și orientate către cetățeni în ceea ce privește transparența și comunicarea; consideră că indiferent de punctul de acces, cetățenii UE ar trebui să poată urmări o anumită procedură administrativă sau legislativă și accesa toate documentele referitoare la aceasta (16); după cum s-a solicitat încă din 2001, ar trebui definită o foaie de parcurs pentru a îmbunătăți, simplifica și completa registrele și paginile web ale instituțiilor UE și pentru a le face interoperabile; instituțiile UE care și-au propus să conducă elaborarea de tehnici de e-guvernare ar trebui să fie capabile și să dorească să creeze un veritabil motor de căutare interinstituțional care să ofere publicului un acces la documente și informații mai ușor de utilizat;

| 9. | își exprimă regretul profund pentru că, în pofida prevederilor din articolul 12 al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, multe documente legislative pregătitoare nu sunt încă înregistrate (cum ar fi „documentele interne”, dezbătute în cea mai mare în cadrul grupurilor de lucru instituite de Coreper 1, la Consiliu) iar atunci când sunt înregistrate nu au codul interinstituțional, astfel încât este imposibil să fie reunite într-o referință comună interinstituțională, ca parte a unui proiect pilot interinstituțional „Transparența în spațiul de libertate, securitate și justiție” (Trans-JAI), lansat încă din 2004 pentru procedurile legislative pentru spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ); ia act de noul termen (2010) anunțat în plen de către vicepreședintele Wallström și consideră, în consecință, că acest termen nu va fi din nou respectat dacă instituțiile UE nu pun imediat la dispoziție un ofițer de legătură care să introducă codul interinstituțional atunci când lipsește din documentele originale; situația prezentă reprezintă nu numai o pierdere de timp și bani publici, ci și o modalitate de a ține cetățenii la distanță de activitățile legislative curente în cazul domeniilor foarte sensibile cum ar fi SLSJ; îndeamnă Comisia să anticipeze intrarea în vigoare a unui asemenea instrument pentru începutul următoarei legislaturi parlamentare; |
| --- | --- |

9.

își exprimă regretul profund pentru că, în pofida prevederilor din articolul 12 al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, multe documente legislative pregătitoare nu sunt încă înregistrate (cum ar fi „documentele interne”, dezbătute în cea mai mare în cadrul grupurilor de lucru instituite de Coreper 1, la Consiliu) iar atunci când sunt înregistrate nu au codul interinstituțional, astfel încât este imposibil să fie reunite într-o referință comună interinstituțională, ca parte a unui proiect pilot interinstituțional „Transparența în spațiul de libertate, securitate și justiție” (Trans-JAI), lansat încă din 2004 pentru procedurile legislative pentru spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ); ia act de noul termen (2010) anunțat în plen de către vicepreședintele Wallström și consideră, în consecință, că acest termen nu va fi din nou respectat dacă instituțiile UE nu pun imediat la dispoziție un ofițer de legătură care să introducă codul interinstituțional atunci când lipsește din documentele originale; situația prezentă reprezintă nu numai o pierdere de timp și bani publici, ci și o modalitate de a ține cetățenii la distanță de activitățile legislative curente în cazul domeniilor foarte sensibile cum ar fi SLSJ; îndeamnă Comisia să anticipeze intrarea în vigoare a unui asemenea instrument pentru începutul următoarei legislaturi parlamentare;

| 10. | consideră că instituțiile UE ar trebui să înființeze un singur registru / portal de informații și documente, care să le permită cetățenilor să urmărească o procedură specifică și să acceseze toate documentele referitoare la aceasta (16); acest plan ar urma să conțină mai multe măsuri, pornind de la simplificarea și completarea registrelor și paginilor de internet ale acestora și interconectarea lor între instituțiile UE, până la integrarea acestora într-un singur portal UE; solicită crearea unui buletin interinstituțional zilnic care să colecteze informații și documente referitoare la activitățile și agendele legislative și nelegislative ale UE, după cum a fost planificat în cazul proiectului Trans-JAI - proiect care are la bază un acord interinstituțional din 2004 și care, din păcate, nu este încă operațional – înaintea următoarei legislaturi parlamentare; |
| --- | --- |

10.

consideră că instituțiile UE ar trebui să înființeze un singur registru / portal de informații și documente, care să le permită cetățenilor să urmărească o procedură specifică și să acceseze toate documentele referitoare la aceasta (16); acest plan ar urma să conțină mai multe măsuri, pornind de la simplificarea și completarea registrelor și paginilor de internet ale acestora și interconectarea lor între instituțiile UE, până la integrarea acestora într-un singur portal UE; solicită crearea unui buletin interinstituțional zilnic care să colecteze informații și documente referitoare la activitățile și agendele legislative și nelegislative ale UE, după cum a fost planificat în cazul proiectului Trans-JAI - proiect care are la bază un acord interinstituțional din 2004 și care, din păcate, nu este încă operațional – înaintea următoarei legislaturi parlamentare;

| 11. | solicită instituțiilor UE să se asigure că, măcar înaintea următoarei legislaturi parlamentare:






  — | toate documentele pregătitoare indică referința procedurii legislative, |
| --- | --- | --- |

11.

solicită instituțiilor UE să se asigure că, măcar înaintea următoarei legislaturi parlamentare:

—

toate documentele pregătitoare indică referința procedurii legislative,

| — | toate ordinele de zi și rezultatele procedurilor Consiliului și ale organismelor însărcinate cu pregătirea actelor indică în mod clar documentele de bază și sunt înregistrate și publicate în timp util în registrul Consiliului (inclusiv așa-numitele „documente interne”), |
| --- | --- |

—

toate ordinele de zi și rezultatele procedurilor Consiliului și ale organismelor însărcinate cu pregătirea actelor indică în mod clar documentele de bază și sunt înregistrate și publicate în timp util în registrul Consiliului (inclusiv așa-numitele „documente interne”),

| — | explică în mod clar cetățenilor europeni, într-o manieră corectă și transparentă, organigramele instituțiilor lor, indicând dimensiunile fiecărei unități interne, fluxul de muncă intern și termenele limită orientative pentru dosarul de care se ocupă, serviciile cărora cetățenii li se pot adresa pentru a obține ajutor, informații sau soluții administrative; |
| --- | --- |

—

explică în mod clar cetățenilor europeni, într-o manieră corectă și transparentă, organigramele instituțiilor lor, indicând dimensiunile fiecărei unități interne, fluxul de muncă intern și termenele limită orientative pentru dosarul de care se ocupă, serviciile cărora cetățenii li se pot adresa pentru a obține ajutor, informații sau soluții administrative;

| — | toate propunerile legislative să fie însoțite de o evaluare a impactului disponibilă public; |
| --- | --- |

—

toate propunerile legislative să fie însoțite de o evaluare a impactului disponibilă public;

| 12. | solicită instituțiilor UE să asigure îmbunătățirea transparenței în cadrul procedurilor de comitologie, precum și în acordurile după prima lectură negociate între instituțiile UE în cadrul procedurii de codecizie (așa-numitele „triloguri”), să se asigure că acordurile interinstituționale respectă în totalitate obligațiile referitoare la caracterul public, transparența și deschiderea procedurilor legislative, care implică o adunare parlamentară care are obligația statutară de a organiza ședințele în public și de a publica documentele analizate; |
| --- | --- |

12.

solicită instituțiilor UE să asigure îmbunătățirea transparenței în cadrul procedurilor de comitologie, precum și în acordurile după prima lectură negociate între instituțiile UE în cadrul procedurii de codecizie (așa-numitele „triloguri”), să se asigure că acordurile interinstituționale respectă în totalitate obligațiile referitoare la caracterul public, transparența și deschiderea procedurilor legislative, care implică o adunare parlamentară care are obligația statutară de a organiza ședințele în public și de a publica documentele analizate;

| 13. | subliniază faptul că procedurile existente pentru legislația „delegată” (așa-numitele acte de comitologie,) care reprezintă nouă zecimi din actele cu caracter obligatoriu adoptate anual de către instituțiile UE, ar trebui revizuite și aplicate astfel încât să se asigure garantarea principiilor democratice ale transparenței, publicarea membrilor, lucrărilor și voturilor din comitetele de comitologie, precum și accesul imediat al parlamentarilor naționali și europeni, dar și al cetățenilor, la documentele din registrul comitologiei, de îndată ce acestea sunt trimise membrilor comitetelor de comitologie (după cum a promis în 2001 fostul Comisar Barnier); consideră că ar trebui aplicată o transparență mai mare mai ales proiectelor de regulamente, iar Parlamentul ar trebui să organizeze prelucrarea unor asemenea propuneri într-un mod cât se poate de deschis și de transparent, evitând astfel situațiile opace de tipul celor care au apărut în cazul regulamentelor privind securitatea transportului aerian legate de lichidele și scanerele corporale; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că procedurile existente pentru legislația „delegată” (așa-numitele acte de comitologie,) care reprezintă nouă zecimi din actele cu caracter obligatoriu adoptate anual de către instituțiile UE, ar trebui revizuite și aplicate astfel încât să se asigure garantarea principiilor democratice ale transparenței, publicarea membrilor, lucrărilor și voturilor din comitetele de comitologie, precum și accesul imediat al parlamentarilor naționali și europeni, dar și al cetățenilor, la documentele din registrul comitologiei, de îndată ce acestea sunt trimise membrilor comitetelor de comitologie (după cum a promis în 2001 fostul Comisar Barnier); consideră că ar trebui aplicată o transparență mai mare mai ales proiectelor de regulamente, iar Parlamentul ar trebui să organizeze prelucrarea unor asemenea propuneri într-un mod cât se poate de deschis și de transparent, evitând astfel situațiile opace de tipul celor care au apărut în cazul regulamentelor privind securitatea transportului aerian legate de lichidele și scanerele corporale;

| 14. | consideră că principiul cooperării loiale între instituțiile UE presupune obligația instituțiilor, mai ales atunci când lucrează la dosarele legislative sau la tratatele internaționale (de exemplu cooperarea UE-SUA în domeniul JAI, PNR și protecția datelor) sau la procedurile de numire (de exemplu numirea directorului Agenției Uniunii Europene pentru drepturile fundamentale) să-și comunice reciproc documentele și informațiile cele mai importante, chiar dacă sunt sensibile sau confidențiale, consideră, de asemenea, că practicile curente ar trebui îmbunătățite de urgență; |
| --- | --- |

14.

consideră că principiul cooperării loiale între instituțiile UE presupune obligația instituțiilor, mai ales atunci când lucrează la dosarele legislative sau la tratatele internaționale (de exemplu cooperarea UE-SUA în domeniul JAI, PNR și protecția datelor) sau la procedurile de numire (de exemplu numirea directorului Agenției Uniunii Europene pentru drepturile fundamentale) să-și comunice reciproc documentele și informațiile cele mai importante, chiar dacă sunt sensibile sau confidențiale, consideră, de asemenea, că practicile curente ar trebui îmbunătățite de urgență;

| 15. | apreciază pozitiv eforturile Ombudsmanului european în vederea asigurării unei mai mari transparențe din partea instituțiilor europene și împărtășește opiniile exprimate de Autoritatea europeană pentru protecția datelor referitoare la echilibrul dintre protecția datelor și dreptul la viață privată prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor date (17) și Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; solicită Ombudsmanului European întocmirea unui raport referitor la accesul la documente pentru Parlamentul nou ales, care să se ocupe de chestiunile discutate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

15.

apreciază pozitiv eforturile Ombudsmanului european în vederea asigurării unei mai mari transparențe din partea instituțiilor europene și împărtășește opiniile exprimate de Autoritatea europeană pentru protecția datelor referitoare la echilibrul dintre protecția datelor și dreptul la viață privată prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor date (17) și Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; solicită Ombudsmanului European întocmirea unui raport referitor la accesul la documente pentru Parlamentul nou ales, care să se ocupe de chestiunile discutate în prezenta rezoluție;

| 16. | invită instituțiile UE și statele membre să promoveze o cultură administrativă comună a transparenței, bazată pe principiile reliefate în articolul 41 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, prin jurisprudența CJCE, recomandările Ombudsmanului European și cele mai bune practici din statele membre; consideră că, după cum este cazul responsabililor pentru protecția datelor, fiecare direcție generală din cadrul instituțiilor UE ar trebui să se asigure că documentele sunt depuse, înregistrate, secretizate, desecretizate și diseminate ținându-se seama de principiul bunei administrații, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și regulamentele de procedură ale instituțiilor UE respective; |
| --- | --- |

16.

invită instituțiile UE și statele membre să promoveze o cultură administrativă comună a transparenței, bazată pe principiile reliefate în articolul 41 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, prin jurisprudența CJCE, recomandările Ombudsmanului European și cele mai bune practici din statele membre; consideră că, după cum este cazul responsabililor pentru protecția datelor, fiecare direcție generală din cadrul instituțiilor UE ar trebui să se asigure că documentele sunt depuse, înregistrate, secretizate, desecretizate și diseminate ținându-se seama de principiul bunei administrații, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și regulamentele de procedură ale instituțiilor UE respective;

| 17. | solicită lansarea unui an european al transparenței și promovarea unei campanii europene pentru transparență în 2009 cu ocazia alegerilor europene, astfel încât cetățenii să-și cunoască drepturile de acces la documentele UE, precum și standardele referitoare la caracterul public, deschidere și transparență, de asemenea, și în statele membre; |
| --- | --- |

17.

solicită lansarea unui an european al transparenței și promovarea unei campanii europene pentru transparență în 2009 cu ocazia alegerilor europene, astfel încât cetățenii să-și cunoască drepturile de acces la documentele UE, precum și standardele referitoare la caracterul public, deschidere și transparență, de asemenea, și în statele membre;

| 18. | consideră că transparența la nivelul UE ar trebui să fie reflectată de către statele membre când transpun legislația UE în legislația națională și invită parlamentele naționale și Conferința organelor specializate în afaceri comunitare și europene ale parlamentelor din Uniunea Europeană să examineze propunerile conținute în această rezoluție și să promoveze registrul UE al activităților parlamentelor și parlamentarilor, fapt care ar putea contribui la asigurarea și la creșterea cooperării reciproce și a consultării între UE, Parlament și parlamentele naționale, bazându-se totodată pe cele mai bune practici în ceea ce privește transparența e-Parlamentului și e-guvernării; |
| --- | --- |

18.

consideră că transparența la nivelul UE ar trebui să fie reflectată de către statele membre când transpun legislația UE în legislația națională și invită parlamentele naționale și Conferința organelor specializate în afaceri comunitare și europene ale parlamentelor din Uniunea Europeană să examineze propunerile conținute în această rezoluție și să promoveze registrul UE al activităților parlamentelor și parlamentarilor, fapt care ar putea contribui la asigurarea și la creșterea cooperării reciproce și a consultării între UE, Parlament și parlamentele naționale, bazându-se totodată pe cele mai bune practici în ceea ce privește transparența e-Parlamentului și e-guvernării;

| 19. | ia act de îngrijorarea exprimată cu privire la proiectul Consiliului Europei de Convenție cu privire la accesul la documentele oficiale de către Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, în avizul nr. 270 (2008) și solicită statelor membre să includă în proiectul convenției cel puțin amendamentele formulate de către membrii acelei Adunări; |
| --- | --- |

19.

ia act de îngrijorarea exprimată cu privire la proiectul Consiliului Europei de Convenție cu privire la accesul la documentele oficiale de către Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, în avizul nr. 270 (2008) și solicită statelor membre să includă în proiectul convenției cel puțin amendamentele formulate de către membrii acelei Adunări;

| 20. | invită Consiliul European și CJCE (acesta în măsura în care este vorba de sarcinile sale administrative), cele două instituții fiind singurele care nu aplică încă documentelor Regulamentul (CE) nr.1049/2001 să reflecteze și să ia măsurile adecvate în vederea remedierii situației; |
| --- | --- |

20.

invită Consiliul European și CJCE (acesta în măsura în care este vorba de sarcinile sale administrative), cele două instituții fiind singurele care nu aplică încă documentelor Regulamentul (CE) nr.1049/2001 să reflecteze și să ia măsurile adecvate în vederea remedierii situației;

| 21. | invită instituțiile europene să depună eforturi în vederea unui ambițios act european privind libertatea de informare, pe baza propunerii actuale revizuite a Regulamentului (CE) no 1049/2001; |
| --- | --- |

21.

invită instituțiile europene să depună eforturi în vederea unui ambițios act european privind libertatea de informare, pe baza propunerii actuale revizuite a Regulamentului (CE) no 1049/2001;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Ombudsmanului European, Autorității europene de protecție a datelor și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Ombudsmanului European, Autorității europene de protecție a datelor și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(2)  JO L 243, 27.9.2003, p. 1.

(3)  JO C 298, 30.11.2002, p. 1.

(4)  Punctul 68 din hotărârea CJCE în cauza Turco.

(5)  Documentului care poate fi protejat printr-o excepție (de exemplu un „aviz legal”) ar trebui să i se examineze conținutul în vederea stabilirii exacte a părții care este protejată prin excepție; riscurile asociate dezvăluirii trebuie să fie „predictibile rațional și nu pur ipotetice”; se va realiza un echilibru între un asemenea risc și „interesul public ca documentul să fie accesibil din perspectiva avantajelor oferite de o [...] deschidere mai mare, care să permită cetățenilor să participe mai activ în procesul decizional și garantează faptul că administrația are o legitimitate mai mare, este mai eficientă și mai responsabilă în fața cetățenilor, într-un sistem democratic”.

(6)  Deoarece „posibilitatea ca cetățenii să fie informați cu privire la considerațiile care stau la baza acțiunii legislative reprezintă o precondiție pentru exercitarea efectivă a drepturilor lor democratice” (punctul 46 din Hotărârea CJCE în cauza Turco) și deoarece interesul public major, subliniat în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, este acela că „dezvăluirea documentelor...privind chestiuni juridice atunci când sunt dezbătute inițiativele legislative, conduce la o mai mare transparență și deschidere a procesului legislativ și consolidează dreptul democratic al cetățenilor europeni”(punctul 67 din Hotărârea CEJ în cauza Turco).

(7)  Punctul 59 din hotărârea CJCE în cauza Turco.

(8)  Punctul 69 din hotărârea CJCE în cauza Turco.

(9)  Punctul 70 din hotărârea CJCE în cauza Turco.

(10)  JO L 43, 15.2.1983, p. 1.

(11)  Cum ar fi: câte zile a fost prezent deputatul în PE și unde a semnat și /sau votat, precum și cum s-a desfășurat votarea, în plen sau in comisie; la care reuniuni ale organismelor instituționale a participat, în plen și /sau comisie și/ sau delegație etc.; informațiile ar trebui să fie disponibile și prin intermediul criteriilor de căutare, cum ar fi numele deputatului/ plen / comisie/ delegații /voturi/prezență/ zi / lună/ an / legislatură etc., iar linkurile către această pagina de internet trebuie să fie incluse în pagina de internet a deputatului, precum și în alte pagini relevante; paginile de internet ale deputaților trebuie să includă aceste informații alături de numele asistenților, avizele făcute, amendamentele din comisie și din plen aduse rapoartelor sau altor acte, explicații cu privire la vot, intervenții audio-video, declarații scrise, inclusiv lista semnatarilor etc..

(12)  Procedurile și documentele din comisii, cum ar fi primele rapoarte și amendamentele, avizele de la alte comisii, avizele Serviciului juridic, amendamentele depuse în plen, voturile prin apel nominal, scrisorile interinstituționale, mai ales cele referitore la procedurile legislative, la nivel de comisie și la nivelul reuniunilor în plen etc..

(13)  Propunere de recomandare a Ombudsmanului european către Parlamentul European ca urmare a Plângerii 3643/2005/(GK)WP.

(14)  Ceea ce nu se întâmplă în momentul de față deoarece Comisia, Parlamentul și Consiliul au practici diferite.

(15)  JO L 345, 31.12.2003, p. 90.

(16)  Cum ar fi propunerile originale, procesele verbale ale reuniunilor, rapoartele, amendamentele, voturile, rezultatele voturilor, dezbaterile, textul în vigoare, implementarea în statele membre, rapoarte de evaluare etc.

(17)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

Joi, 15 ianuarie 2009

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/87

---

Controlul bugetar al fondurilor UE în Afganistan

P6_TA(2009)0023

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la controlul bugetar al fondurilor UE în Afganistan (2008/2152(INI))

(2010/C 46 E/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul și, în special, rezoluția din 8 iulie 2008 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul și, în special, rezoluția din 8 iulie 2008 (1),

| — | având în vedere conferințele de la Bonn (2001), Tokyo (2002) și Berlin (2004), în cadrul cărora Organizația Națiunilor Unite, UE și comunitatea internațională s-au angajat să acorde Afganistanului un ajutor internațional în valoare totală de peste 8 000 000 000 EUR; având în vedere Conferința de la Londra din 2006 cu ocazia căreia a fost semnat „Pactul pentru Afganistan”, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferințele de la Bonn (2001), Tokyo (2002) și Berlin (2004), în cadrul cărora Organizația Națiunilor Unite, UE și comunitatea internațională s-au angajat să acorde Afganistanului un ajutor internațional în valoare totală de peste 8 000 000 000 EUR; având în vedere Conferința de la Londra din 2006 cu ocazia căreia a fost semnat „Pactul pentru Afganistan”,

| — | având în vedere strategia națională de dezvoltare, adoptată la începutul anului 2008 de Guvernul Afganistanului, care constituie, de asemenea, strategia de reducere a sărăciei din această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia națională de dezvoltare, adoptată la începutul anului 2008 de Guvernul Afganistanului, care constituie, de asemenea, strategia de reducere a sărăciei din această țară,

| — | având în vedere Conferința de la Paris din 12 iunie 2008, în cadrul căreia țările donatoare au promis Afganistanului ajutoare în valoare de peste 21 000 000 000 USD, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința de la Paris din 12 iunie 2008, în cadrul căreia țările donatoare au promis Afganistanului ajutoare în valoare de peste 21 000 000 000 USD,

| — | având în vedere angajamentele asumate de UE la Conferința de la Paris, menționată anterior, cu privire la eficacitatea ajutorului acordat Afganistanului, precum și Codul de conduită al UE în materie de complementaritate și diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare, adoptat în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele asumate de UE la Conferința de la Paris, menționată anterior, cu privire la eficacitatea ajutorului acordat Afganistanului, precum și Codul de conduită al UE în materie de complementaritate și diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare, adoptat în 2007,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 cuprinzând observații ce fac parte integrantă din Decizia Parlamentului European privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secțiunea III – Comisia (2) și în special punctele 181-200 (acțiuni externe, ajutorul umanitar și dezvoltarea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2008 cuprinzând observații ce fac parte integrantă din Decizia Parlamentului European privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secțiunea III – Comisia (2) și în special punctele 181-200 (acțiuni externe, ajutorul umanitar și dezvoltarea),

| — | având în vedere Documentul de strategie de țară pentru 2003-2006 adoptat de Comisie de comun acord cu Parlamentul, în care se punea accentul pe stabilitate și reducerea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de strategie de țară pentru 2003-2006 adoptat de Comisie de comun acord cu Parlamentul, în care se punea accentul pe stabilitate și reducerea sărăciei,

| — | având în vedere Documentul de strategie de țară pentru 2007-2013, precum și Programul indicativ multianual (PIM) 2007-2010 adoptat de Comisie de comun acord cu Parlamentul, care prevede plata unei sume de 610 000 000 EUR către Republica Islamică Afganistan pe parcursul exercițiilor financiare 2007-2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de strategie de țară pentru 2007-2013, precum și Programul indicativ multianual (PIM) 2007-2010 adoptat de Comisie de comun acord cu Parlamentul, care prevede plata unei sume de 610 000 000 EUR către Republica Islamică Afganistan pe parcursul exercițiilor financiare 2007-2010,

| — | având în vedere vizita delegației PE în Afganistan organizată între 26 aprilie și 1 mai 2008 pentru a examina condițiile de gestionare a ajutorului comunitar și internațional, precum și raportul privind misiunea întocmit de delegația respectivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita delegației PE în Afganistan organizată între 26 aprilie și 1 mai 2008 pentru a examina condițiile de gestionare a ajutorului comunitar și internațional, precum și raportul privind misiunea întocmit de delegația respectivă,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 53, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 53,

| — | având în vedere articolele 285-287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, referitoare la Curtea de Conturi, precum și articolele 310-325 din tratatul respectiv, referitoare la dispozițiile financiare, care vor intra în vigoare după finalizarea procesului de ratificare a Tratatului de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 285-287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, referitoare la Curtea de Conturi, precum și articolele 310-325 din tratatul respectiv, referitoare la dispozițiile financiare, care vor intra în vigoare după finalizarea procesului de ratificare a Tratatului de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European Antifraudă (OLAF) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European Antifraudă (OLAF) (4),

| — | având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) și obiectivele expuse în Declarația Mileniului adoptată de ONU la 8 septembrie 2000 și semnată de 189 de țări, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) și obiectivele expuse în Declarația Mileniului adoptată de ONU la 8 septembrie 2000 și semnată de 189 de țări,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare („Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare” - ICD) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare („Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare” - ICD) (5),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete (A6-0488/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru bugete (A6-0488/2008),

| A. | întrucât Afganistanul se află de mai multe decenii în stare cvasipermanentă de conflict sau de război, iar, pe lângă traficul cu droguri și corupția latentă prezentă la toate nivelurile administrației, administrația centrală a fost constant și în mod cronic afectată de slăbiciune structurală, de lipsa de capacitate și expertiză și de insuficiența mijloacelor, încasările la bugetul de stat acoperind de-abia 30% din cheltuielile totale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Afganistanul se află de mai multe decenii în stare cvasipermanentă de conflict sau de război, iar, pe lângă traficul cu droguri și corupția latentă prezentă la toate nivelurile administrației, administrația centrală a fost constant și în mod cronic afectată de slăbiciune structurală, de lipsa de capacitate și expertiză și de insuficiența mijloacelor, încasările la bugetul de stat acoperind de-abia 30% din cheltuielile totale;

| B. | întrucât situația gravă cu care se confruntă Afganistanul necesită o îmbunătățire rapidă a guvernării, prin instituirea unor autorități statale mai solide, capabile să asigure siguranța populației și respectarea statului de drept și să creeze condițiile necesare pentru o dezvoltare durabilă a țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația gravă cu care se confruntă Afganistanul necesită o îmbunătățire rapidă a guvernării, prin instituirea unor autorități statale mai solide, capabile să asigure siguranța populației și respectarea statului de drept și să creeze condițiile necesare pentru o dezvoltare durabilă a țării;

| C. | întrucât, în contextul actual de încetinire a ritmului economiei mondiale, este deosebit de important să se asigure un control eficient al fondurilor UE alocate cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în contextul actual de încetinire a ritmului economiei mondiale, este deosebit de important să se asigure un control eficient al fondurilor UE alocate cooperării pentru dezvoltare;

| D. | întrucât articolul 25 alineatul (1) litera (b) din ICD stabilește condițiile de furnizare a sprijinului bugetar țărilor partenere; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 25 alineatul (1) litera (b) din ICD stabilește condițiile de furnizare a sprijinului bugetar țărilor partenere;

| E. | întrucât responsabilitatea, transparența și gestionarea orientată spre rezultate se numără printre cele mai importante principii directoare ale cooperării pentru dezvoltare în conformitate cu mai multe convenții internaționale, inclusiv Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutoarelor pentru dezvoltare („Declarația de la Paris”); |
| --- | --- |

E.

întrucât responsabilitatea, transparența și gestionarea orientată spre rezultate se numără printre cele mai importante principii directoare ale cooperării pentru dezvoltare în conformitate cu mai multe convenții internaționale, inclusiv Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutoarelor pentru dezvoltare („Declarația de la Paris”);

| F. | întrucât în Afganistan 90% din banii publici provin din ajutorul internațional, ceea ce ilustrează nivelul ridicat atât al nevoilor, cât și al dependenței de ajutoare ale acestei țări, |
| --- | --- |

F.

întrucât în Afganistan 90% din banii publici provin din ajutorul internațional, ceea ce ilustrează nivelul ridicat atât al nevoilor, cât și al dependenței de ajutoare ale acestei țări,

Repartizarea ajutorului acordat de UE

| 1. | subliniază că UE este unul din principalii donatori de ajutor pentru dezvoltare și asistență umanitară ai Afganistanului; reamintește că suma totală a ajutorului acordat între 2002 și 2007 de Comisie, care are o delegație la Kabul din 2002,,se ridică la 1 400 000 000 EUR, dintre care 174 000 000 EUR cu titlu de ajutor umanitar, și că au fost deja efectuate plăți în valoare de 1 150 000 000 EUR, ceea ce constituie un ritm al plăților foarte ridicat, de 81,5%; |
| --- | --- |

1.

subliniază că UE este unul din principalii donatori de ajutor pentru dezvoltare și asistență umanitară ai Afganistanului; reamintește că suma totală a ajutorului acordat între 2002 și 2007 de Comisie, care are o delegație la Kabul din 2002,,se ridică la 1 400 000 000 EUR, dintre care 174 000 000 EUR cu titlu de ajutor umanitar, și că au fost deja efectuate plăți în valoare de 1 150 000 000 EUR, ceea ce constituie un ritm al plăților foarte ridicat, de 81,5%;

| 2. | ia act de faptul că ajutorul acordat de UE constă în ajutoare directe și indirecte și că, între 2002 și 2007, ajutorul comunitar direct, care reprezintă 70% (970 000 000 EUR) din totalul ajutorului comunitar, a fost acordat de serviciile Comisiei sub formă de convenții de finanțare cu statul afgan, de contracte cu prestatorii de servicii, bunuri sau lucrări sau de convenții de subvenționare cu organizații internaționale și organizații neguvernamentale europene sau locale, în timp ce ajutorul indirect este gestionat în principal de Organizația Națiunilor Unite (13% din fonduri) și Banca Mondială (17% din fonduri); |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că ajutorul acordat de UE constă în ajutoare directe și indirecte și că, între 2002 și 2007, ajutorul comunitar direct, care reprezintă 70% (970 000 000 EUR) din totalul ajutorului comunitar, a fost acordat de serviciile Comisiei sub formă de convenții de finanțare cu statul afgan, de contracte cu prestatorii de servicii, bunuri sau lucrări sau de convenții de subvenționare cu organizații internaționale și organizații neguvernamentale europene sau locale, în timp ce ajutorul indirect este gestionat în principal de Organizația Națiunilor Unite (13% din fonduri) și Banca Mondială (17% din fonduri);

Sectoarele prioritare la acordarea ajutorului

| 3. | reamintește că documentul de strategie de țară (DST) al Comisiei pentru Afganistan pentru perioada 2005-2006, prin care se urmărește stabilirea condițiilor necesare dezvoltării durabile și reducerii sărăciei, s-a axat asupra următoarelor priorități: reforma administrației publice (212 000 000 EUR), lupta antidrog (95 000 000 EUR), siguranța alimentară (203 000 000 EUR), infrastructură (90 000 000 EUR), sectorul sanitar (50 000 000 EUR), refugiați (38 000 000 EUR) și, respectiv, operațiuni de deminare (47 200 000 EUR); pentru intervalul 2007-2013, DST al Comisiei pentru Afganistan propune două obiective prioritare pe termen lung, respectiv dezvoltarea durabilă și combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

3.

reamintește că documentul de strategie de țară (DST) al Comisiei pentru Afganistan pentru perioada 2005-2006, prin care se urmărește stabilirea condițiilor necesare dezvoltării durabile și reducerii sărăciei, s-a axat asupra următoarelor priorități: reforma administrației publice (212 000 000 EUR), lupta antidrog (95 000 000 EUR), siguranța alimentară (203 000 000 EUR), infrastructură (90 000 000 EUR), sectorul sanitar (50 000 000 EUR), refugiați (38 000 000 EUR) și, respectiv, operațiuni de deminare (47 200 000 EUR); pentru intervalul 2007-2013, DST al Comisiei pentru Afganistan propune două obiective prioritare pe termen lung, respectiv dezvoltarea durabilă și combaterea sărăciei;

| 4. | constată că, pentru îndeplinirea celor două obiective prioritare pe termen lung stabilite pentru intervalul 2007-2013, principalele sectoare care vor beneficia de ajutor sunt guvernarea, dezvoltarea rurală și sănătatea, stabilindu-se și alte sectoare de intervenție secundare, cele ale protecției sociale, al cooperării regionale și al operațiunilor de deminare; |
| --- | --- |

4.

constată că, pentru îndeplinirea celor două obiective prioritare pe termen lung stabilite pentru intervalul 2007-2013, principalele sectoare care vor beneficia de ajutor sunt guvernarea, dezvoltarea rurală și sănătatea, stabilindu-se și alte sectoare de intervenție secundare, cele ale protecției sociale, al cooperării regionale și al operațiunilor de deminare;

| 5. | reamintește faptul că egalitatea de gen și drepturile femeii sunt recunoscute ca reprezentând chestiuni esențiale, atât în cadrul strategiei naționale de dezvoltare a guvernului afgan, cât și în cadrul DST 2007–2013, care stabilește faptul că dimensiunea de gen va fi integrată în elaborarea programelor în toate cele trei domenii prioritare; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că egalitatea de gen și drepturile femeii sunt recunoscute ca reprezentând chestiuni esențiale, atât în cadrul strategiei naționale de dezvoltare a guvernului afgan, cât și în cadrul DST 2007–2013, care stabilește faptul că dimensiunea de gen va fi integrată în elaborarea programelor în toate cele trei domenii prioritare;

| 6. | invită Comisia să reanalizeze, cu ocazia elaborării PIM 2010 - 2013 și pentru a majora fondurile alocate pentru obiectivele pe termen lung ale UE în Afganistan, și anume dezvoltarea durabilă și lupta împotriva sărăciei, distribuirea fondurilor comunitare între cele trei domenii de importanță crucială și cele trei domenii de importanță secundară, precum și pentru dezvoltarea infrastructurii și a unor mijloace de subzistență alternative, contribuind la reducerea sărăciei și facilitând trecerea de la o economie bazată pe opiu la un sistem economic și social alternativ; îndeamnă, prin urmare, Comisia să majoreze cuantumul fondurilor alocate sectoarelor sănătății, educației și infrastructurii; reafirmă, de asemenea, angajamentul UE cu privire la realizarea ODM; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să reanalizeze, cu ocazia elaborării PIM 2010 - 2013 și pentru a majora fondurile alocate pentru obiectivele pe termen lung ale UE în Afganistan, și anume dezvoltarea durabilă și lupta împotriva sărăciei, distribuirea fondurilor comunitare între cele trei domenii de importanță crucială și cele trei domenii de importanță secundară, precum și pentru dezvoltarea infrastructurii și a unor mijloace de subzistență alternative, contribuind la reducerea sărăciei și facilitând trecerea de la o economie bazată pe opiu la un sistem economic și social alternativ; îndeamnă, prin urmare, Comisia să majoreze cuantumul fondurilor alocate sectoarelor sănătății, educației și infrastructurii; reafirmă, de asemenea, angajamentul UE cu privire la realizarea ODM;

Bilanțul utilizării fondurilor UE

| 7. | reamintește că întâlnirile organizate în cadrul misiunii efectuate de delegația sa în Afganistan, menționată anterior, au evidențiat două mari probleme în distribuirea ajutorului internațional: slaba capacitate de absorbție a Afganistanului pe plan economic și administrativ și lipsa de coordonare între donatori și autoritățile afgane; |
| --- | --- |

7.

reamintește că întâlnirile organizate în cadrul misiunii efectuate de delegația sa în Afganistan, menționată anterior, au evidențiat două mari probleme în distribuirea ajutorului internațional: slaba capacitate de absorbție a Afganistanului pe plan economic și administrativ și lipsa de coordonare între donatori și autoritățile afgane;

| 8. | consideră că lipsa de coordonare reprezintă o consecință a fragilității structurilor guvernamentale și a inexistenței unei veritabile strategii de guvernare; consideră că nu poate fi negată răspunderea care le revine autorităților și responsabililor politici afgani pentru modul în care este administrată această țară, fiind vorba atât de inexistența unor orientări strategice cât și de gestionarea mijloacelor financiare foarte importante care le sunt alocate; constată, de asemenea, că multitudinea donatorilor și dorința acestora de a-și face simțită prezența au drept efect elaborarea de strategii naționale izolate, ducând, în anumite cazuri, la suprapuneri între diferite ministere ale statului afgan; consideră că lipsa de coordonare tinde să încurajeze corupția și se dovedește a fi în detrimentul reconstrucției naționale; |
| --- | --- |

8.

consideră că lipsa de coordonare reprezintă o consecință a fragilității structurilor guvernamentale și a inexistenței unei veritabile strategii de guvernare; consideră că nu poate fi negată răspunderea care le revine autorităților și responsabililor politici afgani pentru modul în care este administrată această țară, fiind vorba atât de inexistența unor orientări strategice cât și de gestionarea mijloacelor financiare foarte importante care le sunt alocate; constată, de asemenea, că multitudinea donatorilor și dorința acestora de a-și face simțită prezența au drept efect elaborarea de strategii naționale izolate, ducând, în anumite cazuri, la suprapuneri între diferite ministere ale statului afgan; consideră că lipsa de coordonare tinde să încurajeze corupția și se dovedește a fi în detrimentul reconstrucției naționale;

| 9. | reamintește că acordul încheiat între Republica Islamică Afganistan și comunitatea internațională (Afghanistan Compact) cu ocazia Conferinței de la Londra din 2006 constituie cadrul care produce obligații reciproce în ceea ce privește reconstrucția și edificarea statului în Afganistan; |
| --- | --- |

9.

reamintește că acordul încheiat între Republica Islamică Afganistan și comunitatea internațională (Afghanistan Compact) cu ocazia Conferinței de la Londra din 2006 constituie cadrul care produce obligații reciproce în ceea ce privește reconstrucția și edificarea statului în Afganistan;

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la calitatea deficitară a administrării fondurilor de asistență de către administrația centrală afgană și la lipsa de transparență în gestionarea acestei asistențe; consideră că este deosebit de important ca PIM 2010-2013 să țină seama în mod corespunzător de rezultatele concrete obținute în combaterea corupției și să adapteze asistența UE în consecință; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea cu privire la calitatea deficitară a administrării fondurilor de asistență de către administrația centrală afgană și la lipsa de transparență în gestionarea acestei asistențe; consideră că este deosebit de important ca PIM 2010-2013 să țină seama în mod corespunzător de rezultatele concrete obținute în combaterea corupției și să adapteze asistența UE în consecință;

| 11. | apreciază că printre prioritățile guvernului afgan trebuie să se numere instaurarea statului de drept și lupta împotriva corupției și a traficului cu droguri; consideră că, fără o guvernare adecvată, nu poate exista un progres pe termen lung în Afganistan; |
| --- | --- |

11.

apreciază că printre prioritățile guvernului afgan trebuie să se numere instaurarea statului de drept și lupta împotriva corupției și a traficului cu droguri; consideră că, fără o guvernare adecvată, nu poate exista un progres pe termen lung în Afganistan;

| 12. | constată totuși că, în pofida acestor slăbiciuni structurale, nivelul de viață al populației a cunoscut o îmbunătățire datorită voinței comunității internaționale și a Guvernului Afganistanului; |
| --- | --- |

12.

constată totuși că, în pofida acestor slăbiciuni structurale, nivelul de viață al populației a cunoscut o îmbunătățire datorită voinței comunității internaționale și a Guvernului Afganistanului;

| 13. | reamintește că vizita delegației sale a avut drept rezultat o evaluare pozitivă a opțiunilor UE de acordare a ajutorului, prin intermediul acțiunilor Comisiei; |
| --- | --- |

13.

reamintește că vizita delegației sale a avut drept rezultat o evaluare pozitivă a opțiunilor UE de acordare a ajutorului, prin intermediul acțiunilor Comisiei;

| 14. | consideră că s-au obținut rezultate promițătoare de la răsturnarea regimului taliban, în special în sectorul sanitar, al învățământului și la nivelul infrastructurii (mai ales a celei rutiere), având în vedere scăderea semnificativă a mortalității infantile (de la 22% în 2001 la 12,9% în 2006), creșterea procentului din populația afgană care are acces direct la îngrijirile medicale de bază (65% în 2006 față de 9% în 2001) și apariția primelor semne ale unei evoluții pozitive în domeniul educației și la nivelul inițiativelor de promovare a egalității de gen; |
| --- | --- |

14.

consideră că s-au obținut rezultate promițătoare de la răsturnarea regimului taliban, în special în sectorul sanitar, al învățământului și la nivelul infrastructurii (mai ales a celei rutiere), având în vedere scăderea semnificativă a mortalității infantile (de la 22% în 2001 la 12,9% în 2006), creșterea procentului din populația afgană care are acces direct la îngrijirile medicale de bază (65% în 2006 față de 9% în 2001) și apariția primelor semne ale unei evoluții pozitive în domeniul educației și la nivelul inițiativelor de promovare a egalității de gen;

| 15. | reamintește discriminările foarte grave de care suferă femeile în Afganistan sub regimul taliban și, în consecință, condamnă toate practicile juridice, culturale și religioase care discriminează femeile, excluzându-le din viața publică și politică și izolându-le în viața de zi cu zi; îndeamnă Comisia să combată aceste practici în toate acțiunile sale de dezvoltare în această țară; |
| --- | --- |

15.

reamintește discriminările foarte grave de care suferă femeile în Afganistan sub regimul taliban și, în consecință, condamnă toate practicile juridice, culturale și religioase care discriminează femeile, excluzându-le din viața publică și politică și izolându-le în viața de zi cu zi; îndeamnă Comisia să combată aceste practici în toate acțiunile sale de dezvoltare în această țară;

| 16. | subliniază importanța combaterii tuturor formelor de exploatare prin muncă a copiilor, de trafic și de violență împotriva copiilor și a îmbunătățirii protecției sociale pentru minori în Afganistan; cere ca programele să încurajeze școlarizarea copiilor, inclusiv să se prevadă plata taxelor școlare și introducerea unor programe de alimentație în școli; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța combaterii tuturor formelor de exploatare prin muncă a copiilor, de trafic și de violență împotriva copiilor și a îmbunătățirii protecției sociale pentru minori în Afganistan; cere ca programele să încurajeze școlarizarea copiilor, inclusiv să se prevadă plata taxelor școlare și introducerea unor programe de alimentație în școli;

| 17. | ia act de eforturile Comisiei de a-și îmbunătăți modul în care activitățile sale sunt percepute de către partenerii afgani, dar deplânge lipsa aproape totală a sprijinului statelor membre față de Comisie în încercarea sa de a conferi o identitate proiectelor sale; |
| --- | --- |

17.

ia act de eforturile Comisiei de a-și îmbunătăți modul în care activitățile sale sunt percepute de către partenerii afgani, dar deplânge lipsa aproape totală a sprijinului statelor membre față de Comisie în încercarea sa de a conferi o identitate proiectelor sale;

| 18. | consideră, în urma analizei dispozițiilor juridice referitoare la sistemul de monitorizare a ajutorului comunitar direct și indirect incluse în acordurile semnate de UE cu privire la gestionarea ajutorului comunitar extern vărsat prin intermediul unor fonduri fiduciare cu donatori multipli (multi-donor trust funds - MDTF), că arsenalul juridic de care dispune Comisia este suficient pentru a proteja interesele financiare ale UE în Afganistan și așteaptă ca aceasta să întocmească o listă cu tipurile de nereguli constatate la fața locului; |
| --- | --- |

18.

consideră, în urma analizei dispozițiilor juridice referitoare la sistemul de monitorizare a ajutorului comunitar direct și indirect incluse în acordurile semnate de UE cu privire la gestionarea ajutorului comunitar extern vărsat prin intermediul unor fonduri fiduciare cu donatori multipli (multi-donor trust funds - MDTF), că arsenalul juridic de care dispune Comisia este suficient pentru a proteja interesele financiare ale UE în Afganistan și așteaptă ca aceasta să întocmească o listă cu tipurile de nereguli constatate la fața locului;

| 19. | constată că, la rândul său, Curtea de Conturi Europeană (CCE) are posibilitatea, în temeiul acelorași dispoziții, să efectueze controale la organizațiile internaționale vizate; |
| --- | --- |

19.

constată că, la rândul său, Curtea de Conturi Europeană (CCE) are posibilitatea, în temeiul acelorași dispoziții, să efectueze controale la organizațiile internaționale vizate;

| 20. | reamintește, în cele din urmă, că atât agențiile Organizației Națiunilor Unite (ONU), cât și Banca Mondială, dispun de un sistem de guvernare complex, comparabil celor din cadrul Comisiei, cu organe specializate în gestiunea financiară, auditul intern, operațiunile de control, auditul extern, supravegherea piețelor și combaterea fraudei și a neregulilor; |
| --- | --- |

20.

reamintește, în cele din urmă, că atât agențiile Organizației Națiunilor Unite (ONU), cât și Banca Mondială, dispun de un sistem de guvernare complex, comparabil celor din cadrul Comisiei, cu organe specializate în gestiunea financiară, auditul intern, operațiunile de control, auditul extern, supravegherea piețelor și combaterea fraudei și a neregulilor;

| 21. | salută îmbunătățirile aduse recent cooperării dintre ONU și alte organizații internaționale pe de o parte și instituțiile UE pe de altă parte în ceea ce privește monitorizarea fondurilor alocate cooperării pentru dezvoltare și solicită aprofundarea procesului de îmbunătățire în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

21.

salută îmbunătățirile aduse recent cooperării dintre ONU și alte organizații internaționale pe de o parte și instituțiile UE pe de altă parte în ceea ce privește monitorizarea fondurilor alocate cooperării pentru dezvoltare și solicită aprofundarea procesului de îmbunătățire în viitorul apropiat;

| 22. | subliniază necesitatea de a monitoriza mai bine punerea în aplicare a cooperării pentru dezvoltare a UE; solicită ONU și altor organizații internaționale care gestionează fondurile UE să coopereze pe deplin cu Curtea de Conturi Europeană și cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), precum și cu Unitatea comună de inspecție a ONU; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea de a monitoriza mai bine punerea în aplicare a cooperării pentru dezvoltare a UE; solicită ONU și altor organizații internaționale care gestionează fondurile UE să coopereze pe deplin cu Curtea de Conturi Europeană și cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), precum și cu Unitatea comună de inspecție a ONU;

| 23. | sprijină eforturile Comisiei de a ajuta Afganistanul și salută angajamentul pe termen lung asumat de Comisie față de această țară; susține că activitatea Comisiei ar trebui să se desfășoare într-o mai strânsă legătură cu ONU și Banca Mondială, inclusiv prin cooperare între Comisie, CCE, OLAF și agențiile de resort ale ONU, spre a asigura o administrare transparentă a contribuției acesteia la MDTF; îndeamnă insistent Comisia să informeze în mod adecvat Parlamentul; |
| --- | --- |

23.

sprijină eforturile Comisiei de a ajuta Afganistanul și salută angajamentul pe termen lung asumat de Comisie față de această țară; susține că activitatea Comisiei ar trebui să se desfășoare într-o mai strânsă legătură cu ONU și Banca Mondială, inclusiv prin cooperare între Comisie, CCE, OLAF și agențiile de resort ale ONU, spre a asigura o administrare transparentă a contribuției acesteia la MDTF; îndeamnă insistent Comisia să informeze în mod adecvat Parlamentul;

| 24. | subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a donatorilor în Afganistan, sub conducerea Misiunii de Asistență a Organizației Națiunilor Unite în Afganistan și consideră că Comisia ar trebui să coordoneze mai strâns asistența în rândul statelor membre ale UE, pentru o eficacitate mai ridicată și o vizibilitate mai bună a sprijinului acordat de UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a donatorilor în Afganistan, sub conducerea Misiunii de Asistență a Organizației Națiunilor Unite în Afganistan și consideră că Comisia ar trebui să coordoneze mai strâns asistența în rândul statelor membre ale UE, pentru o eficacitate mai ridicată și o vizibilitate mai bună a sprijinului acordat de UE;

Recomandări

Coordonarea și vizibilitatea ajutorului internațional

| 25. | consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul asistenței internaționale pentru a sprijini punerea în aplicare a strategiei naționale de dezvoltare a Afganistanului și pentru a institui în mod treptat o mai bună coordonare și metode mai eficiente în ceea ce privește concretizarea priorităților procesului de dezvoltare stabilite în mod direct de statul afgan; insistă asupra necesității ca autoritățile de la Kabul să joace un rol mai important în punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare și în lupta împotriva corupției, dusă în special prin îmbunătățirea gestiunii finanțelor publice și a formării profesionale a auditorilor, mai ales la nivel ministerial și local; |
| --- | --- |

25.

consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul asistenței internaționale pentru a sprijini punerea în aplicare a strategiei naționale de dezvoltare a Afganistanului și pentru a institui în mod treptat o mai bună coordonare și metode mai eficiente în ceea ce privește concretizarea priorităților procesului de dezvoltare stabilite în mod direct de statul afgan; insistă asupra necesității ca autoritățile de la Kabul să joace un rol mai important în punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare și în lupta împotriva corupției, dusă în special prin îmbunătățirea gestiunii finanțelor publice și a formării profesionale a auditorilor, mai ales la nivel ministerial și local;

| 26. | insistă asupra soluționării de către Comisie a deficiențelor îngrijorătoare în materie de coordonare cu privire la asistența financiară a UE acordată Afganistanului, nu doar între statele membre și Comisie, ci și între statele membre; invită Comisia să elaboreze o strategie care să implice donatorii și autoritățile afgane, menită să îmbunătățească coordonarea și comunicarea între aceștia; |
| --- | --- |

26.

insistă asupra soluționării de către Comisie a deficiențelor îngrijorătoare în materie de coordonare cu privire la asistența financiară a UE acordată Afganistanului, nu doar între statele membre și Comisie, ci și între statele membre; invită Comisia să elaboreze o strategie care să implice donatorii și autoritățile afgane, menită să îmbunătățească coordonarea și comunicarea între aceștia;

| 27. | subliniază importanța ridicată a coordonării donatorilor în Afganistan și, în special, a armonizării procedurilor pe baza sistemelor naționale; insistă ca aceste măsuri, precum și alte măsuri de eficiența ajutoarelor prezentate în Declarația de la Paris să fie aplicate integral în Afganistan; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța ridicată a coordonării donatorilor în Afganistan și, în special, a armonizării procedurilor pe baza sistemelor naționale; insistă ca aceste măsuri, precum și alte măsuri de eficiența ajutoarelor prezentate în Declarația de la Paris să fie aplicate integral în Afganistan;

| 28. | reamintește faptul că eficacitatea ajutoarelor reprezintă principiul cheie al politicii de dezvoltare a UE; în această privință, subliniază importanța agendei Comisiei privind eficacitatea ajutoarelor și ia act de concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe adoptate la 26 mai 2008 privind eficacitatea ajutoarelor UE în Afganistan; |
| --- | --- |

28.

reamintește faptul că eficacitatea ajutoarelor reprezintă principiul cheie al politicii de dezvoltare a UE; în această privință, subliniază importanța agendei Comisiei privind eficacitatea ajutoarelor și ia act de concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe adoptate la 26 mai 2008 privind eficacitatea ajutoarelor UE în Afganistan;

| 29. | remarcă intenția de a transfera finanțarea Comisiei pentru îngrijirea medicală de bază către ministerul afgan al sănătății și subliniază că toate finanțările majorate transferate prin intermediul guvernului afgan trebuie să fie însoțite de criterii clar formulate în materie de consolidare a capacității și de rezultate, inclusiv de un sprijin specific pentru guvernare democratică la nivel subnațional; |
| --- | --- |

29.

remarcă intenția de a transfera finanțarea Comisiei pentru îngrijirea medicală de bază către ministerul afgan al sănătății și subliniază că toate finanțările majorate transferate prin intermediul guvernului afgan trebuie să fie însoțite de criterii clar formulate în materie de consolidare a capacității și de rezultate, inclusiv de un sprijin specific pentru guvernare democratică la nivel subnațional;

| 30. | pune sub semnul întrebării canalizarea fondurilor prin intermediul bugetului central al guvernului afgan („sprijin bugetar”) sub forma MDTF care beneficiază de contribuții de la bugetul UE, deoarece se consideră că Afganistanul nu îndeplinește încă cerințele UE referitoare la participarea directă într-un program de sprijin bugetar; consideră că, atunci când aceste cerințe vor fi îndeplinite, sprijinul bugetar ar trebui acordat pe sectoare; |
| --- | --- |

30.

pune sub semnul întrebării canalizarea fondurilor prin intermediul bugetului central al guvernului afgan („sprijin bugetar”) sub forma MDTF care beneficiază de contribuții de la bugetul UE, deoarece se consideră că Afganistanul nu îndeplinește încă cerințele UE referitoare la participarea directă într-un program de sprijin bugetar; consideră că, atunci când aceste cerințe vor fi îndeplinite, sprijinul bugetar ar trebui acordat pe sectoare;

| 31. | atrage atenția asupra dispozițiilor articolului 25 alineatul (1) litera (b) din ICD conform cărora programele de sprijin bugetar trebuie să fie însoțite de sprijin pentru eforturile țărilor partenere pentru a consolida controlul parlamentar și capacitățile de verificare a conturilor și pentru a crește transparența și accesul publicului la informație; subliniază faptul că ar trebui să se ia măsuri în acest sens și atunci când sprijinul bugetar este furnizat prin alți donatori sau fonduri fiduciare cu donatori multipli și subliniază rolul important pe care organizațiile societății civile îl pot juca în monitorizarea acestui sprijin bugetar; |
| --- | --- |

31.

atrage atenția asupra dispozițiilor articolului 25 alineatul (1) litera (b) din ICD conform cărora programele de sprijin bugetar trebuie să fie însoțite de sprijin pentru eforturile țărilor partenere pentru a consolida controlul parlamentar și capacitățile de verificare a conturilor și pentru a crește transparența și accesul publicului la informație; subliniază faptul că ar trebui să se ia măsuri în acest sens și atunci când sprijinul bugetar este furnizat prin alți donatori sau fonduri fiduciare cu donatori multipli și subliniază rolul important pe care organizațiile societății civile îl pot juca în monitorizarea acestui sprijin bugetar;

| 32. | subliniază importanța evaluării cooperării comunitare în Afganistan, așa cum se prevede în articolul 33 din ICD, și nevoia ca evaluările să poată începe de la baze solide, să acopere coordonarea donatorilor și să includă aspecte privind activitățile desfășurate și lanțul de rezultate (randament, rezultat, impact); solicită utilizarea concluziilor evaluărilor în formularea acțiunilor ulterioare de cooperare; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța evaluării cooperării comunitare în Afganistan, așa cum se prevede în articolul 33 din ICD, și nevoia ca evaluările să poată începe de la baze solide, să acopere coordonarea donatorilor și să includă aspecte privind activitățile desfășurate și lanțul de rezultate (randament, rezultat, impact); solicită utilizarea concluziilor evaluărilor în formularea acțiunilor ulterioare de cooperare;

| 33. | apreciază că, având în vedere importanța ajutorului comunitar în raport cu volumul total al ajutorului acordat de comunitatea internațională, este imperativ ca acțiunile UE, atât la nivel local, cât și față de cetățenii europeni, să se bucure de o mai mare vizibilitate, iar UE să îi revină un rol principal la nivelul dialogului, al orientării și al acordării de asistență în procesul de luare a deciziilor la nivelul guvernului afgan, al autorităților naționale și regionale ale administrației și al comunității internaționale a donatorilor; speră că Comisia va lansa un amplu proces de reflecție privind modul în care autoritățile afgane vor gestiona în viitor ajutorul direct; |
| --- | --- |

33.

apreciază că, având în vedere importanța ajutorului comunitar în raport cu volumul total al ajutorului acordat de comunitatea internațională, este imperativ ca acțiunile UE, atât la nivel local, cât și față de cetățenii europeni, să se bucure de o mai mare vizibilitate, iar UE să îi revină un rol principal la nivelul dialogului, al orientării și al acordării de asistență în procesul de luare a deciziilor la nivelul guvernului afgan, al autorităților naționale și regionale ale administrației și al comunității internaționale a donatorilor; speră că Comisia va lansa un amplu proces de reflecție privind modul în care autoritățile afgane vor gestiona în viitor ajutorul direct;

| 34. | solicită guvernului afgan să asigure faptul că planul de acțiune național pentru femeile din Afghanistan (NAPWA) recent creat dispune de resurse financiare suficiente și că este pus în aplicare în cooperare cu societatea civilă și organizațiile de femei; în plus, solicită Comisiei să garanteze că acțiunile întreprinse în favoarea egalității între sexe sunt transparente și coordonate cu acțiunile de același fel întreprinse de ceilalți donatori ai Afganistanului; în acest sens, invită Comisia să prezinte un raport care să analizeze măsura în care egalitatea între sexe s-a materializat până în prezent și a fost luată în considerare la programarea ajutorului financiar global alocat de UE; |
| --- | --- |

34.

solicită guvernului afgan să asigure faptul că planul de acțiune național pentru femeile din Afghanistan (NAPWA) recent creat dispune de resurse financiare suficiente și că este pus în aplicare în cooperare cu societatea civilă și organizațiile de femei; în plus, solicită Comisiei să garanteze că acțiunile întreprinse în favoarea egalității între sexe sunt transparente și coordonate cu acțiunile de același fel întreprinse de ceilalți donatori ai Afganistanului; în acest sens, invită Comisia să prezinte un raport care să analizeze măsura în care egalitatea între sexe s-a materializat până în prezent și a fost luată în considerare la programarea ajutorului financiar global alocat de UE;

Sectoarele prioritare la acordarea ajutorului

| 35. | încurajează Comisia să intervină cu mai multă fermitate, în cooperare cu statele membre, în sectoarele care au legătură directă cu problemele prioritare care afectează viața de zi cu zi, sănătatea, securitatea și accesul la servicii publice și învățământul de bază; |
| --- | --- |

35.

încurajează Comisia să intervină cu mai multă fermitate, în cooperare cu statele membre, în sectoarele care au legătură directă cu problemele prioritare care afectează viața de zi cu zi, sănătatea, securitatea și accesul la servicii publice și învățământul de bază;

| 36. | consideră că prioritățile evidențiate în DST 2007-2013 sunt conforme cu necesitățile societății afgane; subliniază cât de necesar este ca, în centrul preocupărilor, să fie așezată reforma sistemului judiciar penal, inclusiv a poliției, a practicilor de detenție și a magistraturii, asigurându-se respectarea drepturilor omului, în special ale femeilor și copiilor, precum și combaterea sărăciei, inclusiv dezvoltarea rurală și soluționarea marii probleme pe care o reprezintă producția de opiu; salută intenția Comisiei de a se concentra asupra guvernării și solicită ca justiția de tranziție să fie reimpulsionată, în conformitate cu planul de acțiune pentru pace, dreptate și reconciliere al guvernului afgan; |
| --- | --- |

36.

consideră că prioritățile evidențiate în DST 2007-2013 sunt conforme cu necesitățile societății afgane; subliniază cât de necesar este ca, în centrul preocupărilor, să fie așezată reforma sistemului judiciar penal, inclusiv a poliției, a practicilor de detenție și a magistraturii, asigurându-se respectarea drepturilor omului, în special ale femeilor și copiilor, precum și combaterea sărăciei, inclusiv dezvoltarea rurală și soluționarea marii probleme pe care o reprezintă producția de opiu; salută intenția Comisiei de a se concentra asupra guvernării și solicită ca justiția de tranziție să fie reimpulsionată, în conformitate cu planul de acțiune pentru pace, dreptate și reconciliere al guvernului afgan;

| 37. | subliniază că asistența pentru dezvoltare acordată Afganistanului trebuie intensificată, ridicându-i totodată gradul de eficacitate; afirmă încă o dată că asistența ar trebui să determine o creștere a capacităților locale și că ea ar trebui distribuită în întreaga țară, în acord cu necesitățile socio-economice constatate; în acest sens, ia notă de recomandările adoptate la Conferința de la Paris și în raportul Agenției de coordonare a ajutoarelor umanitare în Afganistan; solicită Comisiei sale pentru control bugetar să includă o evaluare a măsurii în care finanțarea acordată pentru misiunea de poliție a UE Afganistan a fost utilizată corect și cu eficacitate; |
| --- | --- |

37.

subliniază că asistența pentru dezvoltare acordată Afganistanului trebuie intensificată, ridicându-i totodată gradul de eficacitate; afirmă încă o dată că asistența ar trebui să determine o creștere a capacităților locale și că ea ar trebui distribuită în întreaga țară, în acord cu necesitățile socio-economice constatate; în acest sens, ia notă de recomandările adoptate la Conferința de la Paris și în raportul Agenției de coordonare a ajutoarelor umanitare în Afganistan; solicită Comisiei sale pentru control bugetar să includă o evaluare a măsurii în care finanțarea acordată pentru misiunea de poliție a UE Afganistan a fost utilizată corect și cu eficacitate;

| 38. | atrage atenția asupra a două probleme de deosebită importanță, care trebuie abordate de urgență: dezvoltarea agriculturii, pentru a se evita o potențială criză umanitară care ar putea înrăutăți situația și așa precară în care se află siguranța, și dezvoltarea unor politici și programe care să se concentreze asupra problemelor sociale și sanitare majore generate de toxicodependență, acordându-se o atenție deosebită femeilor și familiilor acestora; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția asupra a două probleme de deosebită importanță, care trebuie abordate de urgență: dezvoltarea agriculturii, pentru a se evita o potențială criză umanitară care ar putea înrăutăți situația și așa precară în care se află siguranța, și dezvoltarea unor politici și programe care să se concentreze asupra problemelor sociale și sanitare majore generate de toxicodependență, acordându-se o atenție deosebită femeilor și familiilor acestora;

Controlul fondurilor UE

| 39. | se așteaptă ca Comisia să intensifice controalele privind eficiența gestionării ajutorului financiar al UE și mai ales a propriei contribuții la MDTF; |
| --- | --- |

39.

se așteaptă ca Comisia să intensifice controalele privind eficiența gestionării ajutorului financiar al UE și mai ales a propriei contribuții la MDTF;

| 40. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport anual care să cuprindă evaluarea eficacității și a impactului ajutorului, o declarație de asigurare motivată structurată pe tipul de ajutor, stabilind caracterul legal și corect al operațiilor finanțate și cofinanțate, precum și informații privind procentajul cheltuielilor controlate în funcție de tipul de ajutor, tipurile de neregularități identificate și măsurile luate; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport anual care să cuprindă evaluarea eficacității și a impactului ajutorului, o declarație de asigurare motivată structurată pe tipul de ajutor, stabilind caracterul legal și corect al operațiilor finanțate și cofinanțate, precum și informații privind procentajul cheltuielilor controlate în funcție de tipul de ajutor, tipurile de neregularități identificate și măsurile luate;

| 41. | atrage atenția asupra Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și insistă ca toate informațiile privind cazurile de fraudă sau de nereguli grave, cu impact asupra fondurilor europene, să fie transmise fără întârziere serviciilor OLAF; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția asupra Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și insistă ca toate informațiile privind cazurile de fraudă sau de nereguli grave, cu impact asupra fondurilor europene, să fie transmise fără întârziere serviciilor OLAF;

| 42. | insistă ca Comisia și OLAF să ia inițiative de consolidare a contactelor operaționale cu departamentul Integritate din cadrul Băncii Mondiale, în special în domeniul finanțărilor prin intermediul MDTF, și solicită să se acorde atenție specială desfășurării unui număr mai mare de anchete comune cu agențiile ONU; |
| --- | --- |

42.

insistă ca Comisia și OLAF să ia inițiative de consolidare a contactelor operaționale cu departamentul Integritate din cadrul Băncii Mondiale, în special în domeniul finanțărilor prin intermediul MDTF, și solicită să se acorde atenție specială desfășurării unui număr mai mare de anchete comune cu agențiile ONU;

| 43. | își exprimă profunda preocupare cu privire la riscurile la care este expus personalul care lucrează în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare în Afganistan, dovedit de decesele din august 2008 a patru membri ai acestuia; consideră că securitatea lucrătorilor umanitari civili este pusă în pericol de confuzia care se face în distingerea între operatorii militari și civili ca urmare a utilizării echipelor militare pentru reconstrucția provinciei în derularea acțiunilor de dezvoltare din provincii; prin urmare, solicită să se restabilească o diferență clară între personalul militar și cel civil; |
| --- | --- |

43.

își exprimă profunda preocupare cu privire la riscurile la care este expus personalul care lucrează în cadrul activităților de cooperare pentru dezvoltare în Afganistan, dovedit de decesele din august 2008 a patru membri ai acestuia; consideră că securitatea lucrătorilor umanitari civili este pusă în pericol de confuzia care se face în distingerea între operatorii militari și civili ca urmare a utilizării echipelor militare pentru reconstrucția provinciei în derularea acțiunilor de dezvoltare din provincii; prin urmare, solicită să se restabilească o diferență clară între personalul militar și cel civil;

| 44. | consideră că deteriorarea situației securității creează mari dificultăți personalului delegației Comisiei de la Kabul și duce la mărirea costurilor de gestionare a implementării proiectelor Comisiei; prin urmare, solicită Comisiei să consolideze efectivele acestei delegații pentru a o dota cu personalul necesar, în număr și expertiză, în măsură să efectueze toate verificările, operațiunile de audit și controalele necesare, ținând seama de contextul situației din Afganistan; |
| --- | --- |

44.

consideră că deteriorarea situației securității creează mari dificultăți personalului delegației Comisiei de la Kabul și duce la mărirea costurilor de gestionare a implementării proiectelor Comisiei; prin urmare, solicită Comisiei să consolideze efectivele acestei delegații pentru a o dota cu personalul necesar, în număr și expertiză, în măsură să efectueze toate verificările, operațiunile de audit și controalele necesare, ținând seama de contextul situației din Afganistan;

| 45. | solicită finanțarea corespunzătoare a costurilor în materie de securitate pe care le implică proiectele Comisiei Europene, pentru a garanta atât protecția celor implicați în activitatea de asistență, cât și faptul că administrarea legitimă a securității nu conduce la redirecționarea unora dintre fondurile destinate obiectivelor și realizării proiectelor; |
| --- | --- |

45.

solicită finanțarea corespunzătoare a costurilor în materie de securitate pe care le implică proiectele Comisiei Europene, pentru a garanta atât protecția celor implicați în activitatea de asistență, cât și faptul că administrarea legitimă a securității nu conduce la redirecționarea unora dintre fondurile destinate obiectivelor și realizării proiectelor;

| 46. | apreciază în mod deosebit activitatea remarcabilă depusă de personalul delegației Comisiei la Kabul și solicită îmbunătățirea semnificativă a măsurilor de securitate actuale, precum și crearea unor condiții mai bune de muncă; |
| --- | --- |

46.

apreciază în mod deosebit activitatea remarcabilă depusă de personalul delegației Comisiei la Kabul și solicită îmbunătățirea semnificativă a măsurilor de securitate actuale, precum și crearea unor condiții mai bune de muncă;

Ajutorul pentru dezvoltarea capacității administrației afgane

| 47. | salută eforturile depuse de autoritățile afgane de a-și îmbunătăți mecanismele manageriale și financiare, ceea ce ar duce la internalizarea responsabilităților, dar consideră că este nevoie de eforturi mai strâns concertate pentru ca acest proces să devină sustenabil; subliniază că este necesar ca instituțiile afgane să continue lupta împotriva corupției și să introducă politici eficace pentru a îmbunătăți condițiile sociale și nivelul de trai, educația și sănătatea populației și că trebuie să se acorde o atenție deosebită modalităților de includere a grupurilor marginalizate și a femeilor în structurile decizionale; |
| --- | --- |

47.

salută eforturile depuse de autoritățile afgane de a-și îmbunătăți mecanismele manageriale și financiare, ceea ce ar duce la internalizarea responsabilităților, dar consideră că este nevoie de eforturi mai strâns concertate pentru ca acest proces să devină sustenabil; subliniază că este necesar ca instituțiile afgane să continue lupta împotriva corupției și să introducă politici eficace pentru a îmbunătăți condițiile sociale și nivelul de trai, educația și sănătatea populației și că trebuie să se acorde o atenție deosebită modalităților de includere a grupurilor marginalizate și a femeilor în structurile decizionale;

| 48. | consideră esențială consolidarea acțiunilor și a programelor care vizează îmbunătățirea bunei guvernări și a eficienței administrației afgane, precum și combaterea tuturor formelor de corupție; ia act de eforturile depuse de UE pentru reducerea corupției în rândul funcționarilor afgani, prin punerea la dispoziție a unei părți din linia sa bugetară pentru formarea și remunerarea acestora, și solicită Comisiei să continue acțiunile destinate formării personalului din administrație și poliție; |
| --- | --- |

48.

consideră esențială consolidarea acțiunilor și a programelor care vizează îmbunătățirea bunei guvernări și a eficienței administrației afgane, precum și combaterea tuturor formelor de corupție; ia act de eforturile depuse de UE pentru reducerea corupției în rândul funcționarilor afgani, prin punerea la dispoziție a unei părți din linia sa bugetară pentru formarea și remunerarea acestora, și solicită Comisiei să continue acțiunile destinate formării personalului din administrație și poliție;

| 49. | solicită să se organizeze în Afganistan acțiuni de formare similare celor organizate de OLAF și EuropeAid pentru funcționarii africani, cu tema „protecția și optimizarea fondurilor publice – cooperarea între instituțiile naționale și internaționale”; |
| --- | --- |

49.

solicită să se organizeze în Afganistan acțiuni de formare similare celor organizate de OLAF și EuropeAid pentru funcționarii africani, cu tema „protecția și optimizarea fondurilor publice – cooperarea între instituțiile naționale și internaționale”;

| 50. | insistă ca guvernul afgan să ofere comunității internaționale standarde de transparență mai bune în ceea ce privește alocarea resurselor fiscale provinciilor, districtelor și autorităților locale și să asigure o implicare mai serioasă a acestor instituții în implementarea politicilor de dezvoltare națională; insistă ca guvernul afgan să informeze în mod corespunzător parlamentul afgan cu privire la utilizarea ajutorului internațional; |
| --- | --- |

50.

insistă ca guvernul afgan să ofere comunității internaționale standarde de transparență mai bune în ceea ce privește alocarea resurselor fiscale provinciilor, districtelor și autorităților locale și să asigure o implicare mai serioasă a acestor instituții în implementarea politicilor de dezvoltare națională; insistă ca guvernul afgan să informeze în mod corespunzător parlamentul afgan cu privire la utilizarea ajutorului internațional;

| 51. | îndeamnă Comisia, statele membre și guvernul afgan să asigure deplina coordonare a programelor și activităților lor cu Strategia de dezvoltare națională a Afganistanului, în special la nivelul provinciilor, în conformitate cu angajamentele asumate de toate părțile cu ocazia Conferinței de la Paris; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia, statele membre și guvernul afgan să asigure deplina coordonare a programelor și activităților lor cu Strategia de dezvoltare națională a Afganistanului, în special la nivelul provinciilor, în conformitate cu angajamentele asumate de toate părțile cu ocazia Conferinței de la Paris;

| 52. | recunoaște importanța echipelor de reconstrucție provincială și activitatea forțelor de securitate afgane, dar și dificultățile majore întâmpinate în ceea ce privește eficacitatea ajutoarelor, dat fiind că dezvoltarea este promovată în Afganistan prin intermediul unor instituții civilo-militare, și solicită o participare cât mai largă a organizațiilor societății civile, a guvernului afgan și a agențiilor internaționale; |
| --- | --- |

52.

recunoaște importanța echipelor de reconstrucție provincială și activitatea forțelor de securitate afgane, dar și dificultățile majore întâmpinate în ceea ce privește eficacitatea ajutoarelor, dat fiind că dezvoltarea este promovată în Afganistan prin intermediul unor instituții civilo-militare, și solicită o participare cât mai largă a organizațiilor societății civile, a guvernului afgan și a agențiilor internaționale;

| 53. | regretă faptul că relațiile dintre actorii nestatali și guvernul Afganistanului nu se derulează întotdeauna fără piedici și cere să se depună eforturi pentru îmbunătățirea relațiilor; atrage de asemenea atenția asupra necesității de a institui o definiție strictă pentru actorii nestatali fără scop lucrativ de la nivel național, după consultarea chiar a acestor actori nestatali; |
| --- | --- |

53.

regretă faptul că relațiile dintre actorii nestatali și guvernul Afganistanului nu se derulează întotdeauna fără piedici și cere să se depună eforturi pentru îmbunătățirea relațiilor; atrage de asemenea atenția asupra necesității de a institui o definiție strictă pentru actorii nestatali fără scop lucrativ de la nivel național, după consultarea chiar a acestor actori nestatali;

| 54. | încurajează toate inițiativele care au ca scop mărirea numărului de contacte dintre delegațiile sale interparlamentare și Wolesi Jirga, respectiv Meshrano Jirga, cele două camere ale parlamentului afgan, pentru promovarea bunei guvernări parlamentare; |
| --- | --- |

54.

încurajează toate inițiativele care au ca scop mărirea numărului de contacte dintre delegațiile sale interparlamentare și Wolesi Jirga, respectiv Meshrano Jirga, cele două camere ale parlamentului afgan, pentru promovarea bunei guvernări parlamentare;

| 55. | reamintește inițiativa Parlamentului, în cadrul exercițiului bugetar 2008, de a sprijini edificarea democrației împreună cu parlamentele din țările terțe și își exprimă hotărârea de a utiliza aceste resurse în scopul ameliorării capacității Parlamentului afgan de a legifera și de a supraveghea puterea executivă și de a fi pe deplin reprezentativ pentru poporul afgan; |
| --- | --- |

55.

reamintește inițiativa Parlamentului, în cadrul exercițiului bugetar 2008, de a sprijini edificarea democrației împreună cu parlamentele din țările terțe și își exprimă hotărârea de a utiliza aceste resurse în scopul ameliorării capacității Parlamentului afgan de a legifera și de a supraveghea puterea executivă și de a fi pe deplin reprezentativ pentru poporul afgan;

| 56. | subliniază necesitatea sprijinirii cu prioritate a dezvoltării partidelor politice, a grupurilor tematice în cadrul Adunării Naționale, a societății civile și a mass media; consideră că comunitatea internațională are obligația de a finanța, integral sau parțial, un buget electoral și de a oferi asistență în ceea ce privește aplicarea tuturor prevederilor legislației electorale afgane, inclusiv a acelora referitoare la evaluarea candidaților; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea sprijinirii cu prioritate a dezvoltării partidelor politice, a grupurilor tematice în cadrul Adunării Naționale, a societății civile și a mass media; consideră că comunitatea internațională are obligația de a finanța, integral sau parțial, un buget electoral și de a oferi asistență în ceea ce privește aplicarea tuturor prevederilor legislației electorale afgane, inclusiv a acelora referitoare la evaluarea candidaților;

| 57. | invită Comisia și guvernul afgan, în lumina apropiatelor alegeri prezidențiale și parlamentare care urmează să aibă loc în Afganistan în 2009, respectiv 2010, să continue să încurajeze și să acorde finanțare suficientă acțiunilor de promovare a emancipării politice a femeilor, în special în regiuni, având în vedere faptul că la ultimele alegeri pentru consiliile provinciale nu au existat suficiente candidate din rândul femeilor care să ocupe cele 124 de locuri destinate lor în consilii; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia și guvernul afgan, în lumina apropiatelor alegeri prezidențiale și parlamentare care urmează să aibă loc în Afganistan în 2009, respectiv 2010, să continue să încurajeze și să acorde finanțare suficientă acțiunilor de promovare a emancipării politice a femeilor, în special în regiuni, având în vedere faptul că la ultimele alegeri pentru consiliile provinciale nu au existat suficiente candidate din rândul femeilor care să ocupe cele 124 de locuri destinate lor în consilii;

| 58. | consideră că Comisia trebuie să mărească mijloacele alocate luptei împotriva traficului de droguri și recomandă comunității donatorilor să depună toate eforturile necesare pentru ca introducerea unor culturi de substituție să permită producătorilor să beneficieze de venituri suficiente pentru a garanta abandonarea definitivă a culturii de mac; |
| --- | --- |

58.

consideră că Comisia trebuie să mărească mijloacele alocate luptei împotriva traficului de droguri și recomandă comunității donatorilor să depună toate eforturile necesare pentru ca introducerea unor culturi de substituție să permită producătorilor să beneficieze de venituri suficiente pentru a garanta abandonarea definitivă a culturii de mac;

| 59. | reamintește Recomandarea sa din 25 octombrie 2007 privind producerea de opium în scopuri medicale în Afganistan (6), adresată Consiliului de către Parlament prin care acesta se opunea ca, în cadrul programelor integrate de dezvoltare, să se recurgă la fumigație ca modalitate de eradicare a macului din Afganistan și își oferea sprijinul în ceea ce privește discutarea posibilităților și a fezabilității unui proiect științific pilot „Mac pentru medicină”; |
| --- | --- |

59.

reamintește Recomandarea sa din 25 octombrie 2007 privind producerea de opium în scopuri medicale în Afganistan (6), adresată Consiliului de către Parlament prin care acesta se opunea ca, în cadrul programelor integrate de dezvoltare, să se recurgă la fumigație ca modalitate de eradicare a macului din Afganistan și își oferea sprijinul în ceea ce privește discutarea posibilităților și a fezabilității unui proiect științific pilot „Mac pentru medicină”;

*

- *

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Afganistan. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Afganistan.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0337.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0133.

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(4)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

(5)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(6)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 651.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/95

---

Transpunerea și aplicarea Directivei 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă

P6_TA(2009)0024

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei nr. 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (2008/2039(INI))

(2010/C 46 E/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 privind o mai bună legiferare (1), încheiat între Parlament, Consiliu și Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 privind o mai bună legiferare (1), încheiat între Parlament, Consiliu și Comisie,

| — | având în vedere Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de modificare a Directivei 76/207/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de modificare a Directivei 76/207/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (2),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0491/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0491/2008),

| A. | întrucât principiile democrației și statului de drept, principii consacrate prin Tratatul CE, impun ca legiuitorul să monitorizeze punerea în aplicare a legislației adoptate, |
| --- | --- |

A.

întrucât principiile democrației și statului de drept, principii consacrate prin Tratatul CE, impun ca legiuitorul să monitorizeze punerea în aplicare a legislației adoptate,

| B. | întrucât sarcina Parlamentului, în calitate de co-legiuitor în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a Directivei 2002/73/CE, este îngreunată de lipsa unor informații complete puse la dispoziție de către Comisie; întrucât, din acest motiv, au fost trimise scrisori comisiilor competente din parlamentele naționale și organismelor de promovare a egalității prin care erau solicitate informații, 27 de adunări parlamentare naționale și 16 organisme de promovare a egalității răspunzând acestor scrisori, |
| --- | --- |

B.

întrucât sarcina Parlamentului, în calitate de co-legiuitor în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a Directivei 2002/73/CE, este îngreunată de lipsa unor informații complete puse la dispoziție de către Comisie; întrucât, din acest motiv, au fost trimise scrisori comisiilor competente din parlamentele naționale și organismelor de promovare a egalității prin care erau solicitate informații, 27 de adunări parlamentare naționale și 16 organisme de promovare a egalității răspunzând acestor scrisori,

| C. | întrucât Directiva 2002/73/CE reprezintă un reper important în procesul de realizare a egalității între femei și bărbați și de combatere a discriminării pe criterii de gen în societate în ansamblul său, |
| --- | --- |

C.

întrucât Directiva 2002/73/CE reprezintă un reper important în procesul de realizare a egalității între femei și bărbați și de combatere a discriminării pe criterii de gen în societate în ansamblul său,

| D. | întrucât Directiva 2002/73/CE a definit pentru prima dată la nivelul UE „hărțuirea sexuală”, definind de asemenea discriminarea directă, discriminarea și hărțuirea indirectă, a interzis discriminarea femeilor gravide sau aflate în concediu de maternitate și a prevăzut dreptul de reocupare a aceluiași loc de muncă sau a unuia echivalent după concediul de maternitate, de paternitate sau de adopție, în cazul în care aceste drepturi sunt recunoscute de statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva 2002/73/CE a definit pentru prima dată la nivelul UE „hărțuirea sexuală”, definind de asemenea discriminarea directă, discriminarea și hărțuirea indirectă, a interzis discriminarea femeilor gravide sau aflate în concediu de maternitate și a prevăzut dreptul de reocupare a aceluiași loc de muncă sau a unuia echivalent după concediul de maternitate, de paternitate sau de adopție, în cazul în care aceste drepturi sunt recunoscute de statele membre;

| E. | întrucât statele membre și-au asumat o serie de obligații la transpunerea Directivei 2002/73/CE până la 5 octombrie 2005, cum ar fi:






  — | desemnarea unui organism sau a unor organisme cu competențe și în promovarea, analizarea, monitorizarea și sprijinirea egalității de tratament pentru bărbați și femei, |
| --- | --- | --- |

E.

întrucât statele membre și-au asumat o serie de obligații la transpunerea Directivei 2002/73/CE până la 5 octombrie 2005, cum ar fi:

—

desemnarea unui organism sau a unor organisme cu competențe și în promovarea, analizarea, monitorizarea și sprijinirea egalității de tratament pentru bărbați și femei,

| — | promovarea dialogului între partenerii sociali, în vederea încurajării egalității de tratament, inclusiv prin monitorizarea practicilor la locul de muncă și prin acorduri colective etc., |
| --- | --- |

—

promovarea dialogului între partenerii sociali, în vederea încurajării egalității de tratament, inclusiv prin monitorizarea practicilor la locul de muncă și prin acorduri colective etc.,

| — | încurajarea dialogului cu ONG-urile relevante, în vederea promovării principiului egalității de tratament, |
| --- | --- |

—

încurajarea dialogului cu ONG-urile relevante, în vederea promovării principiului egalității de tratament,

| — | promovarea planificată și sistematică a egalității de tratament la locul de muncă, de exemplu prin rapoarte privind egalitatea în cadrul întreprinderilor, care să cuprindă informații periodice referitoare la egalității de tratament pentru bărbați și femei, |
| --- | --- |

—

promovarea planificată și sistematică a egalității de tratament la locul de muncă, de exemplu prin rapoarte privind egalitatea în cadrul întreprinderilor, care să cuprindă informații periodice referitoare la egalității de tratament pentru bărbați și femei,

| — | măsuri eficiente care să asigure sancțiuni reale pentru încălcări ale directivei și care, cu excepția unor cazuri izolate, să nu impună restricții prin stabilirea a priori a unei limite superioare în ceea ce privește compensarea victimelor, |
| --- | --- |

—

măsuri eficiente care să asigure sancțiuni reale pentru încălcări ale directivei și care, cu excepția unor cazuri izolate, să nu impună restricții prin stabilirea a priori a unei limite superioare în ceea ce privește compensarea victimelor,

| — | persoanele care acordă sprijin victimelor discriminării de gen și ale hărțuirii ar trebui să beneficieze de aceeași protecție împotriva tratamentului advers, |
| --- | --- |

—

persoanele care acordă sprijin victimelor discriminării de gen și ale hărțuirii ar trebui să beneficieze de aceeași protecție împotriva tratamentului advers,

| — | trimiterea unor rapoarte Comisiei, o dată la patru ani, referitoare la măsurile luate în vederea asigurării unor avantaje specifice pentru genul sub-reprezentat în activitățile profesionale, precum și la punerea în aplicare a acestor măsuri, |
| --- | --- |

—

trimiterea unor rapoarte Comisiei, o dată la patru ani, referitoare la măsurile luate în vederea asigurării unor avantaje specifice pentru genul sub-reprezentat în activitățile profesionale, precum și la punerea în aplicare a acestor măsuri,

| — | garantarea faptului că acele dispoziții din contracte sau acorduri care încalcă prevederile directivei sunt modificate sau declarate nule și neavenite; |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că acele dispoziții din contracte sau acorduri care încalcă prevederile directivei sunt modificate sau declarate nule și neavenite;

| F. | întrucât o punere în aplicare lentă sau inadecvată a Directivei 2002/73/CE riscă să pună în pericol realizarea Strategiei de la Lisabona și dezvoltarea potențialului deplin al capacităților sociale și economice ale Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât o punere în aplicare lentă sau inadecvată a Directivei 2002/73/CE riscă să pună în pericol realizarea Strategiei de la Lisabona și dezvoltarea potențialului deplin al capacităților sociale și economice ale Uniunii;

| G. | întrucât multe state membre s-au confruntat cu dificultăți în transpunerea Directivei 2002/73/CE, în special pentru introducerea în propria legislație a măsurilor necesare și specifice pentru îmbunătățirea egalității de gen și reducerea discriminării privind obținerea unui loc de muncă, formarea și promovarea profesională, precum și condițiile de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât multe state membre s-au confruntat cu dificultăți în transpunerea Directivei 2002/73/CE, în special pentru introducerea în propria legislație a măsurilor necesare și specifice pentru îmbunătățirea egalității de gen și reducerea discriminării privind obținerea unui loc de muncă, formarea și promovarea profesională, precum și condițiile de muncă;

| H. | întrucât în aceste domenii ar trebui avută în vedere integrarea perspectivei de gen; |
| --- | --- |

H.

întrucât în aceste domenii ar trebui avută în vedere integrarea perspectivei de gen;

| I. | întrucât, în ceea ce privește celelalte aspecte sociale și politice, discriminarea de gen este agravată de diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați, în special între așa-numitele sectoare economice masculine și feminine; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ceea ce privește celelalte aspecte sociale și politice, discriminarea de gen este agravată de diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați, în special între așa-numitele sectoare economice masculine și feminine;

| J. | întrucât independența economică a femeilor este fundamentală pentru emanciparea acestora și încadrarea în muncă cu anumite drepturi drept beneficiu reprezintă, prin urmare, o garanție a dezvoltării personale și a integrării sociale a acestora și, ca atare, ar trebui îmbunătățită legislația privind egalitatea de tratament, |
| --- | --- |

J.

întrucât independența economică a femeilor este fundamentală pentru emanciparea acestora și încadrarea în muncă cu anumite drepturi drept beneficiu reprezintă, prin urmare, o garanție a dezvoltării personale și a integrării sociale a acestora și, ca atare, ar trebui îmbunătățită legislația privind egalitatea de tratament,

| 1. | solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție transpunerea Directivei 2002/73/CE și conformitatea cu legislația adoptată în urma transpunerii și să exercite în continuare presiuni asupra statelor membre; subliniază necesitatea disponibilizării unor resurse adecvate pentru îndeplinirea acestor obiective; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție transpunerea Directivei 2002/73/CE și conformitatea cu legislația adoptată în urma transpunerii și să exercite în continuare presiuni asupra statelor membre; subliniază necesitatea disponibilizării unor resurse adecvate pentru îndeplinirea acestor obiective;

| 2. | reamintește punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare și în special angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să elaboreze și să difuzeze tabelele care ilustrează corespondența dintre directive și măsurile de transpunere pe plan național; consideră că disponibilitatea unor tabele de corespondențe ar ușura sarcina Comisiei în monitorizarea transpunerii Directivei 2002/73/CE; |
| --- | --- |

2.

reamintește punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare și în special angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să elaboreze și să difuzeze tabelele care ilustrează corespondența dintre directive și măsurile de transpunere pe plan național; consideră că disponibilitatea unor tabele de corespondențe ar ușura sarcina Comisiei în monitorizarea transpunerii Directivei 2002/73/CE;

| 3. | observă că o cooperare strânsă între comisiile competente din parlamentele naționale și Parlamentul European având ca obiect monitorizarea transpunerii și punerii în aplicare a legislației referitoare la egalitatea de gen ar aduce egalitatea de gen mai aproape de decidenții politici și de cetățeni; |
| --- | --- |

3.

observă că o cooperare strânsă între comisiile competente din parlamentele naționale și Parlamentul European având ca obiect monitorizarea transpunerii și punerii în aplicare a legislației referitoare la egalitatea de gen ar aduce egalitatea de gen mai aproape de decidenții politici și de cetățeni;

| 4. | își exprimă aprecierea față de numărul mare de răspunsuri detaliate primite pe parcursul unei perioade scurte din partea parlamentelor naționale și a organismelor de promovare a egalității, referitoare la procesul de punere în aplicare și problemele conexe acestuia; |
| --- | --- |

4.

își exprimă aprecierea față de numărul mare de răspunsuri detaliate primite pe parcursul unei perioade scurte din partea parlamentelor naționale și a organismelor de promovare a egalității, referitoare la procesul de punere în aplicare și problemele conexe acestuia;

| 5. | regretă faptul că raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului, ce urmează să se bazeze pe informațiile comunicate de statele membre până la sfârșitul anului 2005, nu este încă disponibil; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului, ce urmează să se bazeze pe informațiile comunicate de statele membre până la sfârșitul anului 2005, nu este încă disponibil;

| 6. | regretă profund faptul că anumite legislații naționale nu preiau într-o măsură suficient de clară și explicită definițiile discriminării directe și indirecte, a hărțuirii și a hărțuirii sexuale; |
| --- | --- |

6.

regretă profund faptul că anumite legislații naționale nu preiau într-o măsură suficient de clară și explicită definițiile discriminării directe și indirecte, a hărțuirii și a hărțuirii sexuale;

| 7. | este îngrijorat de faptul că, în mai multe state membre, domeniul de aplicare al discriminărilor interzise nu este suficient de cuprinzător astfel încât să se conformeze Directivei 2002/73/CE; reamintește faptul că discriminarea interzisă afectează atât sectorul privat, cât și pe cel public; |
| --- | --- |

7.

este îngrijorat de faptul că, în mai multe state membre, domeniul de aplicare al discriminărilor interzise nu este suficient de cuprinzător astfel încât să se conformeze Directivei 2002/73/CE; reamintește faptul că discriminarea interzisă afectează atât sectorul privat, cât și pe cel public;

| 8. | regretă faptul că unele legislații naționale contravin principiului sancțiunilor eficiente, proporționate și disuasive, stabilind limite maxime pentru compensarea sau despăgubirile în favoarea victimelor discriminării; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că unele legislații naționale contravin principiului sancțiunilor eficiente, proporționate și disuasive, stabilind limite maxime pentru compensarea sau despăgubirile în favoarea victimelor discriminării;

| 9. | atrage atenția asupra faptului că un tratament mai puțin favorabil aplicat unei femei gravide sau aflată în concediu de maternitate constituie o discriminare; regretă faptul că unele state membre nu au recunoscut într-o manieră explicită dreptul de întoarcere la același loc de muncă sau la unul echivalent după concediul de maternitate; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra faptului că un tratament mai puțin favorabil aplicat unei femei gravide sau aflată în concediu de maternitate constituie o discriminare; regretă faptul că unele state membre nu au recunoscut într-o manieră explicită dreptul de întoarcere la același loc de muncă sau la unul echivalent după concediul de maternitate;

| 10. | solicită statelor membre să garanteze faptul că toate dispozițiile Directivei 2002/73/CE sunt transpuse în întregime, în mod corect și eficient și puse în aplicare în mod adecvat; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să garanteze faptul că toate dispozițiile Directivei 2002/73/CE sunt transpuse în întregime, în mod corect și eficient și puse în aplicare în mod adecvat;

| 11. | salută eforturile depuse de acele state membre care au extins sau consolidat cerințele Directivei 2002/73/CE, în special acele inițiative care au introdus protecția împotriva discriminării în sectoare noi ale societății; |
| --- | --- |

11.

salută eforturile depuse de acele state membre care au extins sau consolidat cerințele Directivei 2002/73/CE, în special acele inițiative care au introdus protecția împotriva discriminării în sectoare noi ale societății;

| 12. | solicită statelor membre să ia măsuri în vederea încurajării angajatorilor să promoveze condiții de muncă menite să prevină hărțuirea sexuală și hărțuirea pe criterii de gen și să instituie proceduri specifice pentru a preveni asemenea comportamente; |
| --- | --- |

12.

solicită statelor membre să ia măsuri în vederea încurajării angajatorilor să promoveze condiții de muncă menite să prevină hărțuirea sexuală și hărțuirea pe criterii de gen și să instituie proceduri specifice pentru a preveni asemenea comportamente;

| 13. | solicită statelor membre să dezvolte capacitățile necesare și să asigure resursele adecvate pentru organismele de promovare a egalității de tratament și de șanse ale bărbaților și femeilor, prevăzute în Directiva 2002/73/CE și reamintește cerința directivei privind garantarea independenței acestor organisme; |
| --- | --- |

13.

solicită statelor membre să dezvolte capacitățile necesare și să asigure resursele adecvate pentru organismele de promovare a egalității de tratament și de șanse ale bărbaților și femeilor, prevăzute în Directiva 2002/73/CE și reamintește cerința directivei privind garantarea independenței acestor organisme;

| 14. | ia act de diferitele abordări privind punerea în aplicare a articolului 8a din Directiva 2002/73/CE, care subliniază necesitatea cooperării și a schimbului de bune practici între statele membre; consideră că atât Rețeaua de organisme naționale pentru egalitatea de gen a Comisiei, cât și Equinet reprezintă instrumente importante pentru consolidarea unei astfel de cooperări și promovarea unei puneri în aplicare uniforme a legislației comunitare în domeniul egalității de tratament între femei și bărbați; |
| --- | --- |

14.

ia act de diferitele abordări privind punerea în aplicare a articolului 8a din Directiva 2002/73/CE, care subliniază necesitatea cooperării și a schimbului de bune practici între statele membre; consideră că atât Rețeaua de organisme naționale pentru egalitatea de gen a Comisiei, cât și Equinet reprezintă instrumente importante pentru consolidarea unei astfel de cooperări și promovarea unei puneri în aplicare uniforme a legislației comunitare în domeniul egalității de tratament între femei și bărbați;

| 15. | salută intenția Comisiei de a elabora, în 2009, un studiu privind organizarea organismelor de promovare a egalității; invită Comisia și statele membre să aprecieze măsura în care cetățenii UE cunosc serviciile oferite de organismele de promovare a egalității și să lanseze campanii de informare, astfel încât aceste organisme să devină mai bine cunoscute; |
| --- | --- |

15.

salută intenția Comisiei de a elabora, în 2009, un studiu privind organizarea organismelor de promovare a egalității; invită Comisia și statele membre să aprecieze măsura în care cetățenii UE cunosc serviciile oferite de organismele de promovare a egalității și să lanseze campanii de informare, astfel încât aceste organisme să devină mai bine cunoscute;

| 16. | atrage atenția asupra nivelului scăzut de cunoaștere a drepturilor prevăzute în Directiva 2002/73/CE în rândul femeilor, după cum rezultă din numărul redus de proceduri și plângeri depuse, referitoare la egalitatea de gen; solicită statelor membre, uniunilor sindicale, angajatorilor și ONG-urilor să își intensifice eforturile de informare a femeilor cu privire la posibilitățile pe care victimele discriminării le au în cadrul legislației naționale în vigoare din 2005; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra nivelului scăzut de cunoaștere a drepturilor prevăzute în Directiva 2002/73/CE în rândul femeilor, după cum rezultă din numărul redus de proceduri și plângeri depuse, referitoare la egalitatea de gen; solicită statelor membre, uniunilor sindicale, angajatorilor și ONG-urilor să își intensifice eforturile de informare a femeilor cu privire la posibilitățile pe care victimele discriminării le au în cadrul legislației naționale în vigoare din 2005;

| 17. | ia act de încrederea limitată pe care victimele discriminării o au în protecția juridică; solicită statelor membre să garanteze faptul că asistența acordată este independentă și disponibilă foarte rapid, să consolideze garanțiile oferite victimelor discriminării și să asigure protecție juridică persoanelor care apără în instanță sau depun mărturie în favoarea unei persoane protejate prin Directiva 2002/73/CE; |
| --- | --- |

17.

ia act de încrederea limitată pe care victimele discriminării o au în protecția juridică; solicită statelor membre să garanteze faptul că asistența acordată este independentă și disponibilă foarte rapid, să consolideze garanțiile oferite victimelor discriminării și să asigure protecție juridică persoanelor care apără în instanță sau depun mărturie în favoarea unei persoane protejate prin Directiva 2002/73/CE;

| 18. | solicită Comisiei să verifice dacă statele membre garantează victimelor, asociațiilor și organizațiilor care au un interes legitim în temeiul Directivei 2002/73/CE, că nu sunt obstrucționate prin bariere juridice sau de alt tip, precum termenele excesiv de scurte, să inițieze proceduri juridice privind încălcarea egalității de drepturi și a normelor de protecție împotriva discriminării sau, în cazul victimelor, să revendice, în cadrul altor proceduri administrative, exercitarea pe deplin a drepturilor de care beneficiază în temeiul Directivei 2002/73/CE; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să verifice dacă statele membre garantează victimelor, asociațiilor și organizațiilor care au un interes legitim în temeiul Directivei 2002/73/CE, că nu sunt obstrucționate prin bariere juridice sau de alt tip, precum termenele excesiv de scurte, să inițieze proceduri juridice privind încălcarea egalității de drepturi și a normelor de protecție împotriva discriminării sau, în cazul victimelor, să revendice, în cadrul altor proceduri administrative, exercitarea pe deplin a drepturilor de care beneficiază în temeiul Directivei 2002/73/CE;

| 19. | recunoaște efectele pozitive asupra prevenirii și evaluării existenței unor practici discriminatorii, care pot rezulta în urma unei cooperări strânse între organismele de promovare a egalității și inspectorii în câmpul muncii; solicită statelor membre să insiste asupra formării inspectorilor în câmpul muncii în contextul noilor responsabilități dobândite în urma transpunerii Directivei 2002/73/CE, precum și asupra noilor instrumente create, cum ar fi răsturnare sarcinii probei; |
| --- | --- |

19.

recunoaște efectele pozitive asupra prevenirii și evaluării existenței unor practici discriminatorii, care pot rezulta în urma unei cooperări strânse între organismele de promovare a egalității și inspectorii în câmpul muncii; solicită statelor membre să insiste asupra formării inspectorilor în câmpul muncii în contextul noilor responsabilități dobândite în urma transpunerii Directivei 2002/73/CE, precum și asupra noilor instrumente create, cum ar fi răsturnare sarcinii probei;

| 20. | subliniază rolul foarte important pe care îl au ONG-urile în acordarea de asistență victimelor discriminării; solicită autorităților publice să identifice resursele pentru proiectele de mediere și asistență, care au o desfășurare mai complexă decât campaniile de diseminare; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul foarte important pe care îl au ONG-urile în acordarea de asistență victimelor discriminării; solicită autorităților publice să identifice resursele pentru proiectele de mediere și asistență, care au o desfășurare mai complexă decât campaniile de diseminare;

| 21. | subliniază relevanța unor indicatori cantitativi și calitativi fiabili, comparabili și disponibili, precum și a unor statistici elaborate din perspectiva genului, pentru a asigura punerea în aplicare și rezultatele ce derivă din directivă; solicită organismelor de promovare a egalității să își intensifice eforturile pentru elaborarea unor studii și publicarea unor rapoarte independente, precum și a unor recomandări referitoare la orice aspect legat de discriminare; reamintește rolul Institutului European pentru Egalitatea de Gen, însărcinat cu colectarea și analizarea informațiilor privind egalitatea de gen, sensibilizarea cetățenilor UE în ceea ce privește egalitatea de gen și dezvoltarea unor instrumente metodologice în sprijinul integrării perspectivei de gen; |
| --- | --- |

21.

subliniază relevanța unor indicatori cantitativi și calitativi fiabili, comparabili și disponibili, precum și a unor statistici elaborate din perspectiva genului, pentru a asigura punerea în aplicare și rezultatele ce derivă din directivă; solicită organismelor de promovare a egalității să își intensifice eforturile pentru elaborarea unor studii și publicarea unor rapoarte independente, precum și a unor recomandări referitoare la orice aspect legat de discriminare; reamintește rolul Institutului European pentru Egalitatea de Gen, însărcinat cu colectarea și analizarea informațiilor privind egalitatea de gen, sensibilizarea cetățenilor UE în ceea ce privește egalitatea de gen și dezvoltarea unor instrumente metodologice în sprijinul integrării perspectivei de gen;

| 22. | subliniază necesitatea încurajării dialogului între partenerii sociali în vederea aplicării principiului egalității de tratament, prin intermediul monitorizării practicilor la locul de muncă, a acordurilor colective, a codurilor de conduită, a cercetării și a schimbului de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea încurajării dialogului între partenerii sociali în vederea aplicării principiului egalității de tratament, prin intermediul monitorizării practicilor la locul de muncă, a acordurilor colective, a codurilor de conduită, a cercetării și a schimbului de experiență și de bune practici;

| 23. | invită statele membre să încurajeze angajatorii să furnizeze angajaților și reprezentanților acestora informații periodice referitoare la probleme legate de respectarea principiului egalității de tratament a femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să încurajeze angajatorii să furnizeze angajaților și reprezentanților acestora informații periodice referitoare la probleme legate de respectarea principiului egalității de tratament a femeilor și bărbaților;

| 24. | invită statele membre să încurajeze angajatorii să furnizeze angajaților și reprezentanților acestora informații periodice referitoare la probleme legate de gen; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre să încurajeze angajatorii să furnizeze angajaților și reprezentanților acestora informații periodice referitoare la probleme legate de gen;

| 25. | insistă asupra necesității dezvoltării unor mecanisme la nivel național, menite să monitorizeze punerea în aplicare a principiului egalității de remunerație și a reluării activității profesionale după concediul de maternitate, paternitate sau de îngrijire a unor membri de familie dependenți; |
| --- | --- |

25.

insistă asupra necesității dezvoltării unor mecanisme la nivel național, menite să monitorizeze punerea în aplicare a principiului egalității de remunerație și a reluării activității profesionale după concediul de maternitate, paternitate sau de îngrijire a unor membri de familie dependenți;

| 26. | subliniază că există în continuare diferențe de salarizare, femeile câștigând salarii care sunt în medie cu 15% mai mici decât cele ale bărbaților, că acest decalaj a fost redus doar cu 1% între 2000 și 2006 și că procentul femeilor în funcții de conducere este încă mult mai scăzut decât cel al bărbaților; insistă asupra necesității dezvoltării unor mecanisme la nivel național, menite să monitorizeze punerea în aplicare a principiului egalității de remunerație și solicită Comisiei să-și reînnoiască planificarea măsurilor de sprijin în acest scop, cu respectarea corespunzătoare a principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

26.

subliniază că există în continuare diferențe de salarizare, femeile câștigând salarii care sunt în medie cu 15% mai mici decât cele ale bărbaților, că acest decalaj a fost redus doar cu 1% între 2000 și 2006 și că procentul femeilor în funcții de conducere este încă mult mai scăzut decât cel al bărbaților; insistă asupra necesității dezvoltării unor mecanisme la nivel național, menite să monitorizeze punerea în aplicare a principiului egalității de remunerație și solicită Comisiei să-și reînnoiască planificarea măsurilor de sprijin în acest scop, cu respectarea corespunzătoare a principiului subsidiarității;

| 27. | insistă asupra necesității de a încuraja inițiativele care contribuie la instituirea și punerea în aplicare în întreprinderi a unor măsuri pozitive și a unor politici de resurse umane care promovează egalitatea de gen; invită statele membre să recomande întreprinderilor să elaboreze și să aplice planuri de promovare a egalității la nivelul companiei și să promoveze o reprezentare echilibrată din perspectiva genului în structurile directoare și de decizie; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra necesității de a încuraja inițiativele care contribuie la instituirea și punerea în aplicare în întreprinderi a unor măsuri pozitive și a unor politici de resurse umane care promovează egalitatea de gen; invită statele membre să recomande întreprinderilor să elaboreze și să aplice planuri de promovare a egalității la nivelul companiei și să promoveze o reprezentare echilibrată din perspectiva genului în structurile directoare și de decizie;

| 28. | reamintește statelor membre importanța integrării active a perspectivei de gen și a preocupării de a concilia viața de familie cu viața profesională în elaborarea și punerea în aplicare a legislației; |
| --- | --- |

28.

reamintește statelor membre importanța integrării active a perspectivei de gen și a preocupării de a concilia viața de familie cu viața profesională în elaborarea și punerea în aplicare a legislației;

| 29. | subliniază necesitatea de a combate obstacolele specifice cu care se confruntă femeile și fetele cu handicap și părinții care au copii cu handicap în ceea ce privește accesul egal la educație și la piața muncii, precum și necesitatea adaptării măsurilor pentru a integra dimensiunea de gen în toate politicile și, de asemenea, în funcție de nevoile specifice unor astfel de grupuri. |
| --- | --- |

29.

subliniază necesitatea de a combate obstacolele specifice cu care se confruntă femeile și fetele cu handicap și părinții care au copii cu handicap în ceea ce privește accesul egal la educație și la piața muncii, precum și necesitatea adaptării măsurilor pentru a integra dimensiunea de gen în toate politicile și, de asemenea, în funcție de nevoile specifice unor astfel de grupuri.

| 30. | subliniază necesitatea de a garanta o mai mare flexibilitate în ceea ce privește concediul parental, în special pentru părinții copiilor cu handicap; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea de a garanta o mai mare flexibilitate în ceea ce privește concediul parental, în special pentru părinții copiilor cu handicap;

| 31. | solicită statelor membre să ia măsuri specifice pentru a înlătura discriminările împotriva fetelor și a femeilor tinere în tranziția de la educația școlară spre formarea profesională și de la formarea profesională spre viața profesională, precum și pe durata reintegrării pe piața forței de muncă la sfârșitul concediului pentru îngrijirea copiilor sau a rudelor; subliniază necesitatea de a avea servicii publice de creșe și grădinițe și servicii de asistență pentru persoanele în vârstă; reamintește statelor membre angajamentul pe care și l-au asumat în privința acestor aspecte cu ocazia reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 2002; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să ia măsuri specifice pentru a înlătura discriminările împotriva fetelor și a femeilor tinere în tranziția de la educația școlară spre formarea profesională și de la formarea profesională spre viața profesională, precum și pe durata reintegrării pe piața forței de muncă la sfârșitul concediului pentru îngrijirea copiilor sau a rudelor; subliniază necesitatea de a avea servicii publice de creșe și grădinițe și servicii de asistență pentru persoanele în vârstă; reamintește statelor membre angajamentul pe care și l-au asumat în privința acestor aspecte cu ocazia reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 2002;

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, precum și organismelor naționale de promovare a egalității. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, precum și organismelor naționale de promovare a egalității.

---

(1)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

(2)  JO L 269, 5.10.2002, p. 15.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/100

---

Situația din Fâșia Gaza

P6_TA(2009)0025

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Fâșia Gaza

(2010/C 46 E/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Orientul Mijlociu și, în special, Rezoluția din 16 noiembrie 2006 privind situația din Fâșia Gaza (1), Rezoluția din 12 iulie 2007 privind situația din Orientul Mijlociu (2), Rezoluția din 11 octombrie 2007 privind situația umanitară din Gaza (3) și Rezoluția din 21 februarie 2008 privind situația din Fâșia Gaza (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Orientul Mijlociu și, în special, Rezoluția din 16 noiembrie 2006 privind situația din Fâșia Gaza (1), Rezoluția din 12 iulie 2007 privind situația din Orientul Mijlociu (2), Rezoluția din 11 octombrie 2007 privind situația umanitară din Gaza (3) și Rezoluția din 21 februarie 2008 privind situația din Fâșia Gaza (4),

| — | având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 242 din 22 noiembrie 1967 (S/RES/242(1967)), 338 din 22 octombrie 1973 (S/RES/338(1973)) și 1860 din 8 ianuarie 2009 (S/RES/1860(2009)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 242 din 22 noiembrie 1967 (S/RES/242(1967)), 338 din 22 octombrie 1973 (S/RES/338(1973)) și 1860 din 8 ianuarie 2009 (S/RES/1860(2009)),

| — | având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 12 august 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 12 august 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război,

| — | având în vedere amânarea votului, în cadrul procedurii de aviz conform, pentru consolidarea participării Israelului la programele CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere amânarea votului, în cadrul procedurii de aviz conform, pentru consolidarea participării Israelului la programele CE,

| — | având în vedere Declarația Uniunii Europene din 30 decembrie 2008 privind situația din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Uniunii Europene din 30 decembrie 2008 privind situația din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 27 decembrie 2008 Israelul a lansat o ofensivă militară în Gaza drept reacție la atacurile cu rachetă lansate de Hamas în sudul Israelului după ce Hamas a preluat controlul Fâșiei Gaza și în urma ruperii acordului de încetare a focului și a refuzului de a-l reînnoi; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 27 decembrie 2008 Israelul a lansat o ofensivă militară în Gaza drept reacție la atacurile cu rachetă lansate de Hamas în sudul Israelului după ce Hamas a preluat controlul Fâșiei Gaza și în urma ruperii acordului de încetare a focului și a refuzului de a-l reînnoi;

| B. | întrucât, conform celor mai recente informații, operațiunea israeliană a dus, până în prezent, la moartea a aproximativ 1 000 de persoane în Gaza, printre care mulți copii și femei, făcând mii de răniți și a cauzat distrugerea caselor, a școlilor și a altor părți cheie din infrastructura civilă, ca urmare a utilizării forței de către armata israeliană; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform celor mai recente informații, operațiunea israeliană a dus, până în prezent, la moartea a aproximativ 1 000 de persoane în Gaza, printre care mulți copii și femei, făcând mii de răniți și a cauzat distrugerea caselor, a școlilor și a altor părți cheie din infrastructura civilă, ca urmare a utilizării forței de către armata israeliană;

| C. | întrucât punctele de trecere a frontierelor înspre și dinspre Gaza au fost închise de 18 luni și embargoul asupra circulației persoanelor și mărfurilor a afectat viața de zi cu zi a locuitorilor și a continuat să paralizeze economia în Fâșia Gaza și a limitat orice îmbunătățire substanțială a situației din Cisiordania; întrucât embargoul asupra Fâșiei Gaza constituie o sancțiune colectivă care contravine dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

C.

întrucât punctele de trecere a frontierelor înspre și dinspre Gaza au fost închise de 18 luni și embargoul asupra circulației persoanelor și mărfurilor a afectat viața de zi cu zi a locuitorilor și a continuat să paralizeze economia în Fâșia Gaza și a limitat orice îmbunătățire substanțială a situației din Cisiordania; întrucât embargoul asupra Fâșiei Gaza constituie o sancțiune colectivă care contravine dreptului internațional umanitar;

| D. | întrucât ameliorarea condițiilor de viață ale palestinienilor din Fâșia Gaza și Cisiordania, precum și revigorarea procesului de pace și înființarea de instituții palestiniene funcționale în Gaza constituie un aspect cheie al eforturilor de instituire a unei păci juste și durabile între israelieni și palestinieni; |
| --- | --- |

D.

întrucât ameliorarea condițiilor de viață ale palestinienilor din Fâșia Gaza și Cisiordania, precum și revigorarea procesului de pace și înființarea de instituții palestiniene funcționale în Gaza constituie un aspect cheie al eforturilor de instituire a unei păci juste și durabile între israelieni și palestinieni;

| E. | întrucât sprijinul financiar considerabil oferit de Uniunea Europeană palestinienilor a jucat un rol important în încercarea de a preveni un dezastru umanitar în Fâșia Gaza și în Cisiordania; întrucât Uniunea Europeană continuă să furnizeze, inclusiv prin intermediul Agenției ONU pentru ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNWRA), asistență umanitară în Fâșia Gaza, |
| --- | --- |

E.

întrucât sprijinul financiar considerabil oferit de Uniunea Europeană palestinienilor a jucat un rol important în încercarea de a preveni un dezastru umanitar în Fâșia Gaza și în Cisiordania; întrucât Uniunea Europeană continuă să furnizeze, inclusiv prin intermediul Agenției ONU pentru ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNWRA), asistență umanitară în Fâșia Gaza,

| 1. | salută adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a Rezoluției nr. 1860 din 8 ianuarie 2009 și regretă faptul că până în prezent atât Israelul, cât și Hamas nu au respectat solicitarea ONU de a întrerupe ostilitățile; solicită o încetare a focului imediată și permanentă, care ar trebui să includă oprirea atacurilor cu rachetă ale Hamas asupra Israelului, precum și stoparea acțiunii militare a Israelului în Gaza; |
| --- | --- |

1.

salută adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a Rezoluției nr. 1860 din 8 ianuarie 2009 și regretă faptul că până în prezent atât Israelul, cât și Hamas nu au respectat solicitarea ONU de a întrerupe ostilitățile; solicită o încetare a focului imediată și permanentă, care ar trebui să includă oprirea atacurilor cu rachetă ale Hamas asupra Israelului, precum și stoparea acțiunii militare a Israelului în Gaza;

| 2. | este de acord cu necesitatea instituirii de urgență a unor mecanisme și a oferirii unor garanții în Gaza, astfel cum se solicită în cadrul Rezoluției nr. 1860 a CSONU, pentru a se menține o încetare a focului durabilă, care include în același timp retragerea trupelor israeliene, redeschiderea neîntreruptă a punctelor de trecere, încetarea blocadei și prevenirea traficul ilicit de arme și muniții; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu necesitatea instituirii de urgență a unor mecanisme și a oferirii unor garanții în Gaza, astfel cum se solicită în cadrul Rezoluției nr. 1860 a CSONU, pentru a se menține o încetare a focului durabilă, care include în același timp retragerea trupelor israeliene, redeschiderea neîntreruptă a punctelor de trecere, încetarea blocadei și prevenirea traficul ilicit de arme și muniții;

| 3. | solicită negocierea unui armistițiu care ar trebui să fie garantat printr-un mecanism creat de comunitatea internațională, sub coordonarea Cvartetului și a Ligii Statelor Arabe, care ar putea include trimiterea unor forțe multinaționale, în temeiul unui mandat clar, pentru a restaura securitatea și a asigura respectarea încetării focului pentru populația din Israel și Gaza, cu referire în special la monitorizarea frontierei dintre Egipt și Gaza, ceea ce implică un rol important pentru Egipt; invită Consiliul să-și intensifice presiunile în vederea întreruperii violențelor în desfășurare; încurajează eforturile diplomatice întreprinse până în prezent de comunitatea internațională, în special de Egipt și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

solicită negocierea unui armistițiu care ar trebui să fie garantat printr-un mecanism creat de comunitatea internațională, sub coordonarea Cvartetului și a Ligii Statelor Arabe, care ar putea include trimiterea unor forțe multinaționale, în temeiul unui mandat clar, pentru a restaura securitatea și a asigura respectarea încetării focului pentru populația din Israel și Gaza, cu referire în special la monitorizarea frontierei dintre Egipt și Gaza, ceea ce implică un rol important pentru Egipt; invită Consiliul să-și intensifice presiunile în vederea întreruperii violențelor în desfășurare; încurajează eforturile diplomatice întreprinse până în prezent de comunitatea internațională, în special de Egipt și Uniunea Europeană;

| 4. | se declară zguduit cu privire la suferințele populației civile din Gaza; deplânge profund, în special faptul că în timpul atacurilor au fost lovite și ținte civile și obiective ale ONU; își exprimă solidaritatea cu populația civilă afectată de violențele din Fâșia Gaza și din sudul Israelului; |
| --- | --- |

4.

se declară zguduit cu privire la suferințele populației civile din Gaza; deplânge profund, în special faptul că în timpul atacurilor au fost lovite și ținte civile și obiective ale ONU; își exprimă solidaritatea cu populația civilă afectată de violențele din Fâșia Gaza și din sudul Israelului;

| 5. | solicită în cei mai fermi termeni autorităților israeliene să acorde acces liber pentru asistența și ajutoarele umanitare în Fâșia Gaza și să garanteze un flux continuu și adecvat de ajutoare prin coridoarele umanitare; îndeamnă autoritățile israeliene să permită presei internaționale să urmărească evenimentele pe teren; |
| --- | --- |

5.

solicită în cei mai fermi termeni autorităților israeliene să acorde acces liber pentru asistența și ajutoarele umanitare în Fâșia Gaza și să garanteze un flux continuu și adecvat de ajutoare prin coridoarele umanitare; îndeamnă autoritățile israeliene să permită presei internaționale să urmărească evenimentele pe teren;

| 6. | solicită Israelului să își respecte obligațiile care îi revin în conformitate cu dreptul internațional și cu dreptul internațional umanitar; solicită Hamas să înceteze atacurile cu rachete și să își asume responsabilitățile ce îi revin, angajându-se într-un proces politic care să vizeze restabilirea dialogului interpalestinian și realizarea unui aport la procesul curent de negocieri; |
| --- | --- |

6.

solicită Israelului să își respecte obligațiile care îi revin în conformitate cu dreptul internațional și cu dreptul internațional umanitar; solicită Hamas să înceteze atacurile cu rachete și să își asume responsabilitățile ce îi revin, angajându-se într-un proces politic care să vizeze restabilirea dialogului interpalestinian și realizarea unui aport la procesul curent de negocieri;

| 7. | solicită ca Uniunea Europeană să adopte o poziție politică mai importantă și mai unificată și invită Consiliul să profite de ocazia de a coopera cu noua administrație a SUA în vederea încetării conflictului prin intermediul unui acord bazat pe soluția care implică existența a două state, urmărind crearea unei noi structuri pașnice de securitate regională în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

7.

solicită ca Uniunea Europeană să adopte o poziție politică mai importantă și mai unificată și invită Consiliul să profite de ocazia de a coopera cu noua administrație a SUA în vederea încetării conflictului prin intermediul unui acord bazat pe soluția care implică existența a două state, urmărind crearea unei noi structuri pașnice de securitate regională în Orientul Mijlociu;

| 8. | evidențiază importanța deosebită a intensificării eforturilor în vederea unei reconcilieri interpalestiniene între toate componentele societății palestiniene, bazate pe Acordul de la Mecca din 8 februarie 2007 care implica acceptarea acordurilor anterioare, inclusiv dreptul Israelului de a exista; subliniază, în acest sens, necesitatea unei legături geografice permanente între Fâșia Gaza și Cisiordania, precum și a reunificării politice pașnice și durabile a acestor teritorii; |
| --- | --- |

8.

evidențiază importanța deosebită a intensificării eforturilor în vederea unei reconcilieri interpalestiniene între toate componentele societății palestiniene, bazate pe Acordul de la Mecca din 8 februarie 2007 care implica acceptarea acordurilor anterioare, inclusiv dreptul Israelului de a exista; subliniază, în acest sens, necesitatea unei legături geografice permanente între Fâșia Gaza și Cisiordania, precum și a reunificării politice pașnice și durabile a acestor teritorii;

| 9. | subliniază faptul că doar progresele reale spre pace și o îmbunătățire substanțială a situației din Cisiordania și Gaza pot consolida legitimitatea Autorității Palestiniene; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că doar progresele reale spre pace și o îmbunătățire substanțială a situației din Cisiordania și Gaza pot consolida legitimitatea Autorității Palestiniene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, trimisului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Președintelui Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian, guvernului israelian, Knessetului, guvernului și parlamentului egiptean, precum și Secretarului General al Ligii Statelor Arabe. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, trimisului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Președintelui Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian, guvernului israelian, Knessetului, guvernului și parlamentului egiptean, precum și Secretarului General al Ligii Statelor Arabe.

---

(1)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 324.

(2)  JO C 175 E, 10.07.2008, p. 579.

(3)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 138.

(4)  Texte adoptate: P6_TA(2008)0064.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/102

---

Situația din Cornul Africii

P6_TA(2009)0026

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Cornul Africii

(2010/C 46 E/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind țările din Cornul Africii, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind țările din Cornul Africii,

| — | având în vedere raportul privind misiunea în Cornul Africii aprobat de Comisia pentru dezvoltare la 8 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind misiunea în Cornul Africii aprobat de Comisia pentru dezvoltare la 8 decembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât conflictele nesoluționate de la frontierele dintre Etiopia și Eritreea și dintre Eritreea și Djibuti au un efect negativ asupra păcii și securității în Cornul Africii; întrucât situația din Somalia s-a deteriorat, transformându-se într-una din cele mai grave crize umanitare și a securității în lume; întrucât situația din Sudan reprezintă un factor de risc major pentru securitatea în regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât conflictele nesoluționate de la frontierele dintre Etiopia și Eritreea și dintre Eritreea și Djibuti au un efect negativ asupra păcii și securității în Cornul Africii; întrucât situația din Somalia s-a deteriorat, transformându-se într-una din cele mai grave crize umanitare și a securității în lume; întrucât situația din Sudan reprezintă un factor de risc major pentru securitatea în regiune;

| B. | întrucât Etiopia și Eritreea au pus capăt războiului lor prin semnarea Acordurilor de la Alger negociate la nivel internațional, în temeiul cărora a fost creată o misiune a ONU privind operațiunile de menținere a păcii (UNMEE) și a luat ființă Comisia pentru trasarea frontierelor Etiopia-Eritreea (EEBC), dar întrucât încă mai există diferențe de opinie între părți referitoare la implementarea acordurilor și privind decizia EEBC; întrucât a fost nevoie ca mandatul misiunii UNMEE să se încheie la 31 iulie 2008, deoarece Eritreea obstrucționa misiunea, iar Etiopia a refuzat să pună în aplicare decizia EEBC privind regiunea contestată Badme; |
| --- | --- |

B.

întrucât Etiopia și Eritreea au pus capăt războiului lor prin semnarea Acordurilor de la Alger negociate la nivel internațional, în temeiul cărora a fost creată o misiune a ONU privind operațiunile de menținere a păcii (UNMEE) și a luat ființă Comisia pentru trasarea frontierelor Etiopia-Eritreea (EEBC), dar întrucât încă mai există diferențe de opinie între părți referitoare la implementarea acordurilor și privind decizia EEBC; întrucât a fost nevoie ca mandatul misiunii UNMEE să se încheie la 31 iulie 2008, deoarece Eritreea obstrucționa misiunea, iar Etiopia a refuzat să pună în aplicare decizia EEBC privind regiunea contestată Badme;

| C. | întrucât, în iunie 2008, a avut loc o escaladare a violenței la granița dintre Etiopia și Djibuti la Ras Doumeira, care s-a soldat cu 35 de morți și zeci de răniți; întrucât la 12 iunie 2008 Consiliul de Securitate al ONU a îndemnat ambele părți să semneze un acord de încetare a focului, iar trupele să revină la poziția lor inițială; întrucât în prezent situația este calmă, dar, având în vedere distanța mică la care se află trupele una față de cealaltă, există riscul reizbucnirii conflictului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în iunie 2008, a avut loc o escaladare a violenței la granița dintre Etiopia și Djibuti la Ras Doumeira, care s-a soldat cu 35 de morți și zeci de răniți; întrucât la 12 iunie 2008 Consiliul de Securitate al ONU a îndemnat ambele părți să semneze un acord de încetare a focului, iar trupele să revină la poziția lor inițială; întrucât în prezent situația este calmă, dar, având în vedere distanța mică la care se află trupele una față de cealaltă, există riscul reizbucnirii conflictului;

| D. | întrucât la 29 octombrie 2008 au avut loc atacuri teroriste sinucigașe cu bombă care au avut drept țintă misiunea comercială etiopiană, un complex al ONU și palatul prezidențial din Hargeisa, capitala Somaliland, în același timp cu atacuri în Bossaso, în regiunea somaleză Puntland, pentru care au fost arestate mai multe persoane; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 29 octombrie 2008 au avut loc atacuri teroriste sinucigașe cu bombă care au avut drept țintă misiunea comercială etiopiană, un complex al ONU și palatul prezidențial din Hargeisa, capitala Somaliland, în același timp cu atacuri în Bossaso, în regiunea somaleză Puntland, pentru care au fost arestate mai multe persoane;

| E. | întrucât în noiembrie 2008 a avut loc o nouă rundă de negocieri în Djibuti, în urma cărora s-a ajuns la semnarea unei înțelegeri de împărțire a puterilor între reprezentanți ai guvernului federal de tranziție (GFT) și opoziția reprezentată prin Alianța pentru reeliberarea Somaliei-Djibouti (ARS-D), ambele părți anunțându-și public sprijinul pentru crearea unei Comisii de anchetă pentru investigarea cazurilor de încălcare a drepturilor omului în Somalia; |
| --- | --- |

E.

întrucât în noiembrie 2008 a avut loc o nouă rundă de negocieri în Djibuti, în urma cărora s-a ajuns la semnarea unei înțelegeri de împărțire a puterilor între reprezentanți ai guvernului federal de tranziție (GFT) și opoziția reprezentată prin Alianța pentru reeliberarea Somaliei-Djibouti (ARS-D), ambele părți anunțându-și public sprijinul pentru crearea unei Comisii de anchetă pentru investigarea cazurilor de încălcare a drepturilor omului în Somalia;

| F. | întrucât, la conferința din 29 octombrie 2008 de la Nairobi la care au participat reprezentanți ai instituțiilor federale de tranziție și membri ai Parlamentului federal de tranziție, Autoritatea interguvernamentală pentru dezvoltare (IGAD) a adoptat un plan în șapte puncte de sprijinire a procesului de pace din Somalia și a instituit un mecanism de monitorizare a implementării; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la conferința din 29 octombrie 2008 de la Nairobi la care au participat reprezentanți ai instituțiilor federale de tranziție și membri ai Parlamentului federal de tranziție, Autoritatea interguvernamentală pentru dezvoltare (IGAD) a adoptat un plan în șapte puncte de sprijinire a procesului de pace din Somalia și a instituit un mecanism de monitorizare a implementării;

| G. | întrucât, din noiembrie 2008, Etiopia își retrage progresiv trupele din Mogadishu și din toate celelalte locații din Somalia în care încă se mai află; întrucât Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care a fost trimisă în martie 2007 la Mogadishu, va rămâne singură în acest loc; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din noiembrie 2008, Etiopia își retrage progresiv trupele din Mogadishu și din toate celelalte locații din Somalia în care încă se mai află; întrucât Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care a fost trimisă în martie 2007 la Mogadishu, va rămâne singură în acest loc;

| H. | întrucât GFT al Somaliei nu a reușit în patru ani să creeze un guvern cu o vastă reprezentare; întrucât, în urma recentei demisii a președintelui Abdullahi, există un real pericol ca facțiunile rivale să reia luptele; |
| --- | --- |

H.

întrucât GFT al Somaliei nu a reușit în patru ani să creeze un guvern cu o vastă reprezentare; întrucât, în urma recentei demisii a președintelui Abdullahi, există un real pericol ca facțiunile rivale să reia luptele;

| I. | întrucât pirateria este o altă provocare majoră pentru securitatea în Cornul Africii; întrucât lupta împotriva pirateriei nu poate fi câștigată doar prin forță militară, ci depinde în primul rând de succesul promovării păcii și dezvoltării și al construirii statului în Somalia; întrucât, din cauza pirateriei, Programul alimentar mondial a trebuit să suspende furnizarea ajutorului alimentar în Somalia, agravând situația umanitară deja precară; |
| --- | --- |

I.

întrucât pirateria este o altă provocare majoră pentru securitatea în Cornul Africii; întrucât lupta împotriva pirateriei nu poate fi câștigată doar prin forță militară, ci depinde în primul rând de succesul promovării păcii și dezvoltării și al construirii statului în Somalia; întrucât, din cauza pirateriei, Programul alimentar mondial a trebuit să suspende furnizarea ajutorului alimentar în Somalia, agravând situația umanitară deja precară;

| J. | întrucât la 8 decembrie 2008 UE a lansat operațiunea sa pe mare UE NAVFOR Somalia (sau Operațiunea Atalanta), care urmărește protejarea convoaielor maritime ale Programului alimentar mondial și a altor vase comerciale care navighează prin apele din largul Somaliei; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 8 decembrie 2008 UE a lansat operațiunea sa pe mare UE NAVFOR Somalia (sau Operațiunea Atalanta), care urmărește protejarea convoaielor maritime ale Programului alimentar mondial și a altor vase comerciale care navighează prin apele din largul Somaliei;

| K. | întrucât eșecul implementării Acordului de pace global dintre nordul și sudul Sudanului ar putea duce la secesiune, ceea ce ar da naștere unui posibil conflict militar la graniță pe seama cotelor petroliere; întrucât secesiunea ar duce cel mai probabil la o separare totală a țării, deoarece Darfur și zona de est ar încerca să devină independente, precum și la lupte interetnice, alimentate și mai mult de amestecul țărilor învecinate precum Eritreea; |
| --- | --- |

K.

întrucât eșecul implementării Acordului de pace global dintre nordul și sudul Sudanului ar putea duce la secesiune, ceea ce ar da naștere unui posibil conflict militar la graniță pe seama cotelor petroliere; întrucât secesiunea ar duce cel mai probabil la o separare totală a țării, deoarece Darfur și zona de est ar încerca să devină independente, precum și la lupte interetnice, alimentate și mai mult de amestecul țărilor învecinate precum Eritreea;

| L. | întrucât Djibuti se confruntă în continuare cu provocări enorme, situația sa devenind alarmantă în fața crizei alimentare mondiale; întrucât Ogaden, regiunea somaleză din Etiopia, este traversată de o perioadă de secetă extremă, iar ajutorul alimentar controlat de guvern destinat locuitorilor din această regiune nu reușește să ajungă la ei, deși s-au făcut reale progrese în privința furnizării ajutorului alimentar de către Programul alimentar mondial în această regiune, din cauza întârzierilor puse pe seama obligației de a obține o autorizație militară pentru a călători în regiunea somaleză; |
| --- | --- |

L.

întrucât Djibuti se confruntă în continuare cu provocări enorme, situația sa devenind alarmantă în fața crizei alimentare mondiale; întrucât Ogaden, regiunea somaleză din Etiopia, este traversată de o perioadă de secetă extremă, iar ajutorul alimentar controlat de guvern destinat locuitorilor din această regiune nu reușește să ajungă la ei, deși s-au făcut reale progrese în privința furnizării ajutorului alimentar de către Programul alimentar mondial în această regiune, din cauza întârzierilor puse pe seama obligației de a obține o autorizație militară pentru a călători în regiunea somaleză;

| M. | întrucât situația drepturilor omului, a statului de drept, a democrației și a guvernării în toate țările din Cornul Africii constituie de mulți ani un subiect de mare interes pentru UE; întrucât există o serie de rapoarte credibile referitoare la arestările efectuate în mod arbitrar, munca forțată, tortura și maltratarea prizonierilor, precum și urmărirea în justiție a ziariștilor și represiunea pe motive politice în regiune; |
| --- | --- |

M.

întrucât situația drepturilor omului, a statului de drept, a democrației și a guvernării în toate țările din Cornul Africii constituie de mulți ani un subiect de mare interes pentru UE; întrucât există o serie de rapoarte credibile referitoare la arestările efectuate în mod arbitrar, munca forțată, tortura și maltratarea prizonierilor, precum și urmărirea în justiție a ziariștilor și represiunea pe motive politice în regiune;

| N. | întrucât printre încălcările drepturilor omului comise în Somalia se numără răpirea a două maici catolice de naționalitate italiană, Maria Teresa Olivero și Caterina Giraudo; |
| --- | --- |

N.

întrucât printre încălcările drepturilor omului comise în Somalia se numără răpirea a două maici catolice de naționalitate italiană, Maria Teresa Olivero și Caterina Giraudo;

| O. | întrucât cea mai mare parte a sistemului electoral, deosebit de nefavorabil pentru partidele din opoziție, pus în aplicare în timpul alegerilor legislative din 2008, constituie o problemă îngrijorătoare în Djibuti, întrucât partidul de opoziție - Mișcarea pentru reînnoirea democratică (MRD) a fost interzis în iulie 2008 în baza unor acuzații total nefondate conform cărora ar fi sprijinit un atac al Eritreei asupra vecinei sale Djibuti și întrucât liderii uniunii sindicale - Uniunea lucrătorilor din Djibouti/Uniunea generală a lucrătorilor din Djibouti (UDT/UGTD) nici până acum nu au fost repuși în funcții după ce, anterior, au fost demiși din motive legate de activitățile lor sindicale; |
| --- | --- |

O.

întrucât cea mai mare parte a sistemului electoral, deosebit de nefavorabil pentru partidele din opoziție, pus în aplicare în timpul alegerilor legislative din 2008, constituie o problemă îngrijorătoare în Djibuti, întrucât partidul de opoziție - Mișcarea pentru reînnoirea democratică (MRD) a fost interzis în iulie 2008 în baza unor acuzații total nefondate conform cărora ar fi sprijinit un atac al Eritreei asupra vecinei sale Djibuti și întrucât liderii uniunii sindicale - Uniunea lucrătorilor din Djibouti/Uniunea generală a lucrătorilor din Djibouti (UDT/UGTD) nici până acum nu au fost repuși în funcții după ce, anterior, au fost demiși din motive legate de activitățile lor sindicale;

| P. | întrucât în rândul organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și a cercurilor din opoziție domnește teama că controlul guvernamental a crescut, în timp ce libertatea politică a diminuat în urma adoptării recente a legislației aplicabile presei și înregistrării partidelor în Etiopia; întrucât legea privind ONG-urile (Proclamația privind înregistrarea și reglementarea instituțiilor și societăților filantropice) adoptată de guvernul etiopian și ratificată de parlament ar putea afecta grav activitățile asociațiilor internaționale și etiopiene care luptă pentru egalitate, justiție, drepturile omului și soluționarea conflictelor, |
| --- | --- |

P.

întrucât în rândul organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și a cercurilor din opoziție domnește teama că controlul guvernamental a crescut, în timp ce libertatea politică a diminuat în urma adoptării recente a legislației aplicabile presei și înregistrării partidelor în Etiopia; întrucât legea privind ONG-urile (Proclamația privind înregistrarea și reglementarea instituțiilor și societăților filantropice) adoptată de guvernul etiopian și ratificată de parlament ar putea afecta grav activitățile asociațiilor internaționale și etiopiene care luptă pentru egalitate, justiție, drepturile omului și soluționarea conflictelor,

Securitatea în regiune

| 1. | invită guvernul etiopian să adopte în mod oficial demarcarea prin coordonate geografice efectuată de EEBC a frontierelor între Etiopia și Eritreea ca decizie finală și obligatorie; invită guvernul eritreean să accepte dialogul cu Etiopia, care ar aborda chestiunea procesului de retragere a trupelor de la frontieră, de demarcare fizică în conformitate cu decizia EEBC, precum și de normalizare a relațiilor dintre cele două țări, inclusiv sub forma redeschiderii frontierelor în scopuri comerciale; invită comunitatea internațională și UE să facă presiuni asupra ambelor părți pentru a depăși impasul actual; |
| --- | --- |

1.

invită guvernul etiopian să adopte în mod oficial demarcarea prin coordonate geografice efectuată de EEBC a frontierelor între Etiopia și Eritreea ca decizie finală și obligatorie; invită guvernul eritreean să accepte dialogul cu Etiopia, care ar aborda chestiunea procesului de retragere a trupelor de la frontieră, de demarcare fizică în conformitate cu decizia EEBC, precum și de normalizare a relațiilor dintre cele două țări, inclusiv sub forma redeschiderii frontierelor în scopuri comerciale; invită comunitatea internațională și UE să facă presiuni asupra ambelor părți pentru a depăși impasul actual;

| 2. | invită Consiliul să nominalizeze un reprezentant/trimis special al UE în regiunea Cornului Africii; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să nominalizeze un reprezentant/trimis special al UE în regiunea Cornului Africii;

| 3. | invită Consiliul și Comisia să-și continue eforturile depuse în cadrul parteneriatului politic regional pentru pace, securitate și dezvoltare în Cornul Africii în vederea identificării proiectelor de interes comun care ar permite o cooperare funcțională între Eritreea și Etiopia, de exemplu în domeniul aprovizionării cu energie, al comerțului transfrontalier și al porturilor; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul și Comisia să-și continue eforturile depuse în cadrul parteneriatului politic regional pentru pace, securitate și dezvoltare în Cornul Africii în vederea identificării proiectelor de interes comun care ar permite o cooperare funcțională între Eritreea și Etiopia, de exemplu în domeniul aprovizionării cu energie, al comerțului transfrontalier și al porturilor;

| 4. | invită guvernul eritreean să reanalizeze actuala suspendare a calității sale de membru a IGAD; invită liderii Uniunii Africane (UA) și IGAD să continue să se implice în Eritreea și să încurajeze guvernul să se angajeze din nou în eforturile de cooperare regională și subregională; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul eritreean să reanalizeze actuala suspendare a calității sale de membru a IGAD; invită liderii Uniunii Africane (UA) și IGAD să continue să se implice în Eritreea și să încurajeze guvernul să se angajeze din nou în eforturile de cooperare regională și subregională;

| 5. | invită guvernul eritreean să accepte să invite, împreună cu guvernul din Djibuti, o misiune de informare independentă care să investigheze situația din Ras Doumeira; invită cele două țări să facă apel la dialog și la diplomație în vederea restabilirii relațiilor dintre ele; |
| --- | --- |

5.

invită guvernul eritreean să accepte să invite, împreună cu guvernul din Djibuti, o misiune de informare independentă care să investigheze situația din Ras Doumeira; invită cele două țări să facă apel la dialog și la diplomație în vederea restabilirii relațiilor dintre ele;

| 6. | invită Consiliul și Comisia să continue să sprijine crearea cadrului instituțional în Somalia, implementarea acordului de pace din Djibuti și eforturile depuse de IGAD în procesul pentru pace; solicită reconsolidarea AMISOM și desfășurarea rapidă a unei forțe de stabilizare a UN, de îndată ce condițiile politice și de securitate o vor permite; |
| --- | --- |

6.

invită Consiliul și Comisia să continue să sprijine crearea cadrului instituțional în Somalia, implementarea acordului de pace din Djibuti și eforturile depuse de IGAD în procesul pentru pace; solicită reconsolidarea AMISOM și desfășurarea rapidă a unei forțe de stabilizare a UN, de îndată ce condițiile politice și de securitate o vor permite;

| 7. | condamnă atacurile tot mai frecvente care au avut loc asupra lucrătorilor umanitari în ultimele luni, care au limitat considerabil operațiunile de ajutorare și au contribuit la agravarea situației umanitare în Somalia; invită coordonatorul umanitar al ONU pentru Somalia să negocieze accesul misiunilor umanitare în afara procesului pentru pace din Djibuti, de la o zonă geografică la alta, să urgenteze livrarea alimentelor și să îmbunătățească situația umanitară cumplită; |
| --- | --- |

7.

condamnă atacurile tot mai frecvente care au avut loc asupra lucrătorilor umanitari în ultimele luni, care au limitat considerabil operațiunile de ajutorare și au contribuit la agravarea situației umanitare în Somalia; invită coordonatorul umanitar al ONU pentru Somalia să negocieze accesul misiunilor umanitare în afara procesului pentru pace din Djibuti, de la o zonă geografică la alta, să urgenteze livrarea alimentelor și să îmbunătățească situația umanitară cumplită;

| 8. | subliniază că, în cadrul participării Uniunii Europene și a comunității internaționale la stabilirea unui acord între partea de nord și cea de sud a Sudanului, este esențială continuarea eforturilor în vederea implementării acestuia și menținerea presiunii necesare; prin urmare, invită Consiliul și comunitatea internațională să-și intensifice sprijinul acordat punerii în aplicare a Acordului de pace global dintre nord și sud din Sudan și să asigure desfășurarea deplină a misiunii ONU -UA în Darfur (UNAMID); |
| --- | --- |

8.

subliniază că, în cadrul participării Uniunii Europene și a comunității internaționale la stabilirea unui acord între partea de nord și cea de sud a Sudanului, este esențială continuarea eforturilor în vederea implementării acestuia și menținerea presiunii necesare; prin urmare, invită Consiliul și comunitatea internațională să-și intensifice sprijinul acordat punerii în aplicare a Acordului de pace global dintre nord și sud din Sudan și să asigure desfășurarea deplină a misiunii ONU -UA în Darfur (UNAMID);

| 9. | invită Consiliul și Comisia să sprijine în continuare eforturile depuse de IGAD în sensul elaborării unui plan de integrare în regiune și să consolideze instituțiile acesteia; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul și Comisia să sprijine în continuare eforturile depuse de IGAD în sensul elaborării unui plan de integrare în regiune și să consolideze instituțiile acesteia;

Siguranța alimentară și dezvoltarea

| 10. | invită guvernul eritreean să coopereze mai îndeaproape cu organizațiile internaționale în cadrul evaluării situației siguranței alimentare, astfel încât să se poată interveni la timp și la obiect; |
| --- | --- |

10.

invită guvernul eritreean să coopereze mai îndeaproape cu organizațiile internaționale în cadrul evaluării situației siguranței alimentare, astfel încât să se poată interveni la timp și la obiect;

| 11. | invită guvernul eritreean să asigure Comisiei accesul nestingherit la proiectele finanțate de aceasta și să facă dovadă de mai multă deschidere cu privire la asistența tehnică acordată în cadrul proiectelor și programelor comune și îl invită, de asemenea, să adopte Proclamația privind ONG-urile pentru a facilita respectarea cerințelor financiare de către ONG-urile care doresc să se implice în activități de dezvoltare în Eritreea; |
| --- | --- |

11.

invită guvernul eritreean să asigure Comisiei accesul nestingherit la proiectele finanțate de aceasta și să facă dovadă de mai multă deschidere cu privire la asistența tehnică acordată în cadrul proiectelor și programelor comune și îl invită, de asemenea, să adopte Proclamația privind ONG-urile pentru a facilita respectarea cerințelor financiare de către ONG-urile care doresc să se implice în activități de dezvoltare în Eritreea;

| 12. | invită guvernul etiopian să garanteze accesul deplin al organizațiilor umanitare în regiunea Ogaden din Somalia și să asigure toate condițiile necesare pentru ca ajutorul să poată ajunge la beneficiarii acestuia în întreaga regiune; |
| --- | --- |

12.

invită guvernul etiopian să garanteze accesul deplin al organizațiilor umanitare în regiunea Ogaden din Somalia și să asigure toate condițiile necesare pentru ca ajutorul să poată ajunge la beneficiarii acestuia în întreaga regiune;

| 13. | invită Comisia să sprijine în continuare reacțiile regionale la provocările transfrontaliere prin intermediul parteneriatului UE pentru pace, securitate și dezvoltare în regiune și în special gestionarea la nivel regional a resurselor de apă ca element esențial al securității alimentare; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să sprijine în continuare reacțiile regionale la provocările transfrontaliere prin intermediul parteneriatului UE pentru pace, securitate și dezvoltare în regiune și în special gestionarea la nivel regional a resurselor de apă ca element esențial al securității alimentare;

| 14. | invită Comisia să se asigure că niciunul din programele sale de asistență, inclusiv programul „bani pentru muncă”, nu este aplicat prin utilizarea muncii forțate; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să se asigure că niciunul din programele sale de asistență, inclusiv programul „bani pentru muncă”, nu este aplicat prin utilizarea muncii forțate;

Drepturile omului, democrația și guvernanța

| 15. | invită guvernul eritreean să facă o declarație publică referitoare la locul unde sunt ținuți prizonierii și la starea lor de sănătate și fie să-i pună sub acuzare și ulterior să-i aducă imediat în fața justiției pe toți deținuții politici și ziariștii deținuți, fie să îi elibereze de îndată, necondiționat; |
| --- | --- |

15.

invită guvernul eritreean să facă o declarație publică referitoare la locul unde sunt ținuți prizonierii și la starea lor de sănătate și fie să-i pună sub acuzare și ulterior să-i aducă imediat în fața justiției pe toți deținuții politici și ziariștii deținuți, fie să îi elibereze de îndată, necondiționat;

| 16. | invită guvernul eritreean să respecte pe deplin drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere, libertatea de exprimare, libertate mijloacelor de informare și libertatea de conștiință; |
| --- | --- |

16.

invită guvernul eritreean să respecte pe deplin drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere, libertatea de exprimare, libertate mijloacelor de informare și libertatea de conștiință;

| 17. | își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că Eritreea continuă să îl țină închis pe ziaristul Dawit Isaak, cetățean suedez și eritreean, care se află în închisoare de la arestarea sa în septembrie 2001, fără să fi fost judecat de o instanță judecătorească, și solicită eliberarea imediată a acestuia și a altor ziariști; |
| --- | --- |

17.

își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că Eritreea continuă să îl țină închis pe ziaristul Dawit Isaak, cetățean suedez și eritreean, care se află în închisoare de la arestarea sa în septembrie 2001, fără să fi fost judecat de o instanță judecătorească, și solicită eliberarea imediată a acestuia și a altor ziariști;

| 18. | invită UE să-și revizuiască atitudinea față de Eritreea în cazul în care nu se observă niciun progres în sensul respectării principalelor elemente ale Acordului de la Cotonou (articolul 9), în special în privința problemelor legate de drepturile omului (accesul Comitetului Internațional al Crucii Roșii (ICRC) la închisori, eliberarea prizonierilor „G11”); |
| --- | --- |

18.

invită UE să-și revizuiască atitudinea față de Eritreea în cazul în care nu se observă niciun progres în sensul respectării principalelor elemente ale Acordului de la Cotonou (articolul 9), în special în privința problemelor legate de drepturile omului (accesul Comitetului Internațional al Crucii Roșii (ICRC) la închisori, eliberarea prizonierilor „G11”);

| 19. | invită guvernul federal de tranziție somalez să condamne răpirea celor două maici catolice de naționalitate italiană și să ia măsuri pentru a grăbi eliberarea acestora și pentru a evita alte răpiri; |
| --- | --- |

19.

invită guvernul federal de tranziție somalez să condamne răpirea celor două maici catolice de naționalitate italiană și să ia măsuri pentru a grăbi eliberarea acestora și pentru a evita alte răpiri;

| 20. | invită autoritățile din Djibuti să apere drepturile politice ale partidelor din opoziție și ale organizațiilor independente pentru drepturile omului și să ofere garanții cu privire la libertatea presei, libertatea de întrunire și libertatea de exprimare; subliniază necesitatea instituirii unui dialog semnificativ între guvern și opoziție, care să conducă la adaptarea legislației electorale pentru a permite o reprezentare mai echitabilă a partidelor politice existente în parlament; invită autoritățile din Djibuti să permită partidului de opoziție MRD să-și reia activitatea și să repună în funcții pe toți liderii uniunii sindicale UDT/UGTD care au fost demiși din motive legate de activitățile lor sindicale; |
| --- | --- |

20.

invită autoritățile din Djibuti să apere drepturile politice ale partidelor din opoziție și ale organizațiilor independente pentru drepturile omului și să ofere garanții cu privire la libertatea presei, libertatea de întrunire și libertatea de exprimare; subliniază necesitatea instituirii unui dialog semnificativ între guvern și opoziție, care să conducă la adaptarea legislației electorale pentru a permite o reprezentare mai echitabilă a partidelor politice existente în parlament; invită autoritățile din Djibuti să permită partidului de opoziție MRD să-și reia activitatea și să repună în funcții pe toți liderii uniunii sindicale UDT/UGTD care au fost demiși din motive legate de activitățile lor sindicale;

| 21. | invită guvernul din Djibuti să ia măsuri pentru a asigura o protecție mai bună din punctul de vedere al legislației și al exercitării drepturilor uniunilor sindicale, în conformitate cu respectivele convențiilor de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM); |
| --- | --- |

21.

invită guvernul din Djibuti să ia măsuri pentru a asigura o protecție mai bună din punctul de vedere al legislației și al exercitării drepturilor uniunilor sindicale, în conformitate cu respectivele convențiilor de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM);

| 22. | regretă faptul că parlamentul etiopian a ratificat Proclamația privind înregistrarea și reglementarea instituțiilor societăților filantropice; solicită să se aducă modificări importante pentru a garanta principiile inerente respectării drepturilor omului; solicită ca această lege să fie aplicată fără restricții și insistă asupra monitorizării îndeaproape de către Comisie a acestui aspect; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că parlamentul etiopian a ratificat Proclamația privind înregistrarea și reglementarea instituțiilor societăților filantropice; solicită să se aducă modificări importante pentru a garanta principiile inerente respectării drepturilor omului; solicită ca această lege să fie aplicată fără restricții și insistă asupra monitorizării îndeaproape de către Comisie a acestui aspect;

| 23. | îndeamnă autoritățile etiopiene să revizuiască legislația aplicabilă presei și înregistrării partidelor, precum și componența comitetului de selecție, pentru a asigura respectarea drepturilor politice ale partidelor din opoziție; îndeamnă autoritățile etiopiene să investigheze acuzațiile de hărțuire și arestările efectuate în mod arbitrar, care afectează opoziția și organizațiile societății civile, și să-i tragă la răspundere pe cei care poartă responsabilitatea acestor fapte; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă autoritățile etiopiene să revizuiască legislația aplicabilă presei și înregistrării partidelor, precum și componența comitetului de selecție, pentru a asigura respectarea drepturilor politice ale partidelor din opoziție; îndeamnă autoritățile etiopiene să investigheze acuzațiile de hărțuire și arestările efectuate în mod arbitrar, care afectează opoziția și organizațiile societății civile, și să-i tragă la răspundere pe cei care poartă responsabilitatea acestor fapte;

| 24. | își exprimă indignarea față de întemnițarea lui Birtukan Midekssa, lidera partidului de opoziție Unitate pentru Democrație și Justiție (UDJ) și solicită eliberarea imediată și necondiționată a acesteia; |
| --- | --- |

24.

își exprimă indignarea față de întemnițarea lui Birtukan Midekssa, lidera partidului de opoziție Unitate pentru Democrație și Justiție (UDJ) și solicită eliberarea imediată și necondiționată a acesteia;

| 25. | invită autoritățile etiopiene să dea de îndată curs cererii de înregistrare depuse de Asociația națională a profesorilor etiopieni (NTA), în conformitate cu legile și normele respective și să înceteze persecutarea membrilor acestei asociații; |
| --- | --- |

25.

invită autoritățile etiopiene să dea de îndată curs cererii de înregistrare depuse de Asociația națională a profesorilor etiopieni (NTA), în conformitate cu legile și normele respective și să înceteze persecutarea membrilor acestei asociații;

| 26. | invită guvernele din Etiopia, Eritreea și Djibuti, precum și Consiliul, în conformitate cu articolul 8 din anexa VII la Acordul de la Cotonou revizuit, să accepte să coopereze în vederea intensificării dialogului politic privind drepturile omului, principiile democrației și statul de drept, inclusiv privind aspectele menționate anterior, în vederea stabilirii unor repere și a obținerii unor rezultate și progrese concrete în domeniu; |
| --- | --- |

26.

invită guvernele din Etiopia, Eritreea și Djibuti, precum și Consiliul, în conformitate cu articolul 8 din anexa VII la Acordul de la Cotonou revizuit, să accepte să coopereze în vederea intensificării dialogului politic privind drepturile omului, principiile democrației și statul de drept, inclusiv privind aspectele menționate anterior, în vederea stabilirii unor repere și a obținerii unor rezultate și progrese concrete în domeniu;

| 27. | recunoaște că alegerile urmează să aibă loc în Sudan în 2009, dar precizează că modificarea legilor care restricționează libertatea de exprimare și organizare a indivizilor, a partidelor politice și a presei și care încalcă dispozițiile Acordului de pace global (CPA) și ale Constituției naționale provizorii (INC) încă nu s-a produs și nici nu a fost înființată o Comisie națională pentru drepturile omului; subliniază că abrogarea acestor legi și înlocuirea lor cu o legislație care respectă prevederile CPA și INC, precum și crearea Comisiei naționale pentru drepturile omului sunt condiții prealabile premergătoare pentru instaurarea unui climat propice organizării unor alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că alegerile urmează să aibă loc în Sudan în 2009, dar precizează că modificarea legilor care restricționează libertatea de exprimare și organizare a indivizilor, a partidelor politice și a presei și care încalcă dispozițiile Acordului de pace global (CPA) și ale Constituției naționale provizorii (INC) încă nu s-a produs și nici nu a fost înființată o Comisie națională pentru drepturile omului; subliniază că abrogarea acestor legi și înlocuirea lor cu o legislație care respectă prevederile CPA și INC, precum și crearea Comisiei naționale pentru drepturile omului sunt condiții prealabile premergătoare pentru instaurarea unui climat propice organizării unor alegeri libere și corecte;

*

- *

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor statelor membre, președintelui Comisiei Uniunii Africane, președintelui în exercițiu a Adunării Uniunii Africane, Secretarului General al Uniunii Africane, Parlamentului panafrican, guvernelor și parlamentelor țărilor membre IGAD, precum și copreședinților Adunării parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor statelor membre, președintelui Comisiei Uniunii Africane, președintelui în exercițiu a Adunării Uniunii Africane, Secretarului General al Uniunii Africane, Parlamentului panafrican, guvernelor și parlamentelor țărilor membre IGAD, precum și copreședinților Adunării parlamentare Paritare ACP-UE.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/107

---

Privind strategia UE față de Belarus

P6_TA(2009)0027

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind strategia UE pentru Belarus

(2010/C 46 E/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Belarus, în special cea din 9 octombrie 2008 privind situația din Belarus după alegerile parlamentare din 28 septembrie 2008 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Belarus, în special cea din 9 octombrie 2008 privind situația din Belarus după alegerile parlamentare din 28 septembrie 2008 (1),

| — | având în vedere Declarația Președinției în numele Uniunii Europene, privind Poziția comună a Consiliului 2008/844/PESC din 10 noiembrie 2008, care a modificat Poziția comună 2006/276/CFSP referitoare la măsurile restrictive aplicate unor persoane oficiale din Belarus (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Președinției în numele Uniunii Europene, privind Poziția comună a Consiliului 2008/844/PESC din 10 noiembrie 2008, care a modificat Poziția comună 2006/276/CFSP referitoare la măsurile restrictive aplicate unor persoane oficiale din Belarus (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului pentru afaceri generale și relații externe privind Belarus din 13 octombrie 2008, prin care se elimină restricțiile asupra contactelor politice cu autoritățile din Belarus și se ridică pentru șase luni interdicția acordării vizelor pentru oficialii bieloruși, inclusiv pentru președintele Lukașenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului pentru afaceri generale și relații externe privind Belarus din 13 octombrie 2008, prin care se elimină restricțiile asupra contactelor politice cu autoritățile din Belarus și se ridică pentru șase luni interdicția acordării vizelor pentru oficialii bieloruși, inclusiv pentru președintele Lukașenko,

| — | având în vedere Raportul anual 2008 privind drepturile omului al Consiliului din 27 noiembrie 2008 (14146/2/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2008 privind drepturile omului al Consiliului din 27 noiembrie 2008 (14146/2/2008),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului din 3 decembrie 2008 privind inițiativa Parteneriatului estic (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului din 3 decembrie 2008 privind inițiativa Parteneriatului estic (COM(2008)0823),

| — | având în vedere Raportul final al Misiunii de observare a alegerilor Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE)/ Oficiul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) din 27 noiembrie 2008 privind alegerile parlamentare din Belarus din 28 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final al Misiunii de observare a alegerilor Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE)/ Oficiul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) din 27 noiembrie 2008 privind alegerile parlamentare din Belarus din 28 septembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în cadrul concluziilor din 13 octombrie 2008 menționate anterior, Consiliul a confirmat speranțele de reangajare treptată în relațiile cu Belarus și disponibilitatea de a purta un dialog cu autoritățile din Belarus, precum și cu alte forțe politice din țară, în scopul promovării unui progres real către consolidarea democrației și a respectării drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în cadrul concluziilor din 13 octombrie 2008 menționate anterior, Consiliul a confirmat speranțele de reangajare treptată în relațiile cu Belarus și disponibilitatea de a purta un dialog cu autoritățile din Belarus, precum și cu alte forțe politice din țară, în scopul promovării unui progres real către consolidarea democrației și a respectării drepturilor omului în această țară;

| B. | întrucât, în vederea promovării dialogului cu autoritățile din Belarus și a adoptării unor măsuri pozitive de consolidare a democrației și a respectului pentru drepturile omului, Consiliul a decis ca restricțiile de călătorie impuse anumitor persoane oficiale din aparatul guvernamental din Belarus, cu excepția celor implicați în disparițiile de persoane petrecute în 1999 și 2000, și a președintelui Comisiei electorale centrale, să nu se aplice pentru perioadă de șase luni, care poate fi reînnoită; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în vederea promovării dialogului cu autoritățile din Belarus și a adoptării unor măsuri pozitive de consolidare a democrației și a respectului pentru drepturile omului, Consiliul a decis ca restricțiile de călătorie impuse anumitor persoane oficiale din aparatul guvernamental din Belarus, cu excepția celor implicați în disparițiile de persoane petrecute în 1999 și 2000, și a președintelui Comisiei electorale centrale, să nu se aplice pentru perioadă de șase luni, care poate fi reînnoită;

| C. | întrucât, ca urmare a măsurilor pozitive adoptate de Belarus, Comisia s-a angajat deja într-un dialog intens cu Belarus în domenii cum ar fi energia, mediul, controalele vamale, transportul, siguranța alimentară și și-a confirmat disponibilitatea de a extinde și mai mult aria de aplicabilitate a acestor discuții tehnice care sunt benefice ambelor părți; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmare a măsurilor pozitive adoptate de Belarus, Comisia s-a angajat deja într-un dialog intens cu Belarus în domenii cum ar fi energia, mediul, controalele vamale, transportul, siguranța alimentară și și-a confirmat disponibilitatea de a extinde și mai mult aria de aplicabilitate a acestor discuții tehnice care sunt benefice ambelor părți;

| D. | întrucât Misiunea de observare a alegerilor din partea OSCE/ODIHR a afirmat, în raportul său final, că, deși s-au putut constata o serie de mici îmbunătățiri, alegerile de la 28 septembrie 2008, care au avut loc într-un mediu strict controlat, cu o campanie abia vizibilă și au fost marcate de o lipsă de transparență în numărarea voturilor și în centralizarea rezultatelor de la diferitele secții electorale, în cele din urmă, acestea nu au respectat standardele democratice recunoscute pe plan internațional; întrucât Lidziya Yarmoshyna, președinta Comisiei electorale centrale, a recunoscut că alegerile din septembrie 2008 nu au fost considerate în întregime și fără rezerve de către partenerii europeni ca respectând standardele internaționale și, prin urmare, scopul principal al alegerilor nu a fost îndeplinit; |
| --- | --- |

D.

întrucât Misiunea de observare a alegerilor din partea OSCE/ODIHR a afirmat, în raportul său final, că, deși s-au putut constata o serie de mici îmbunătățiri, alegerile de la 28 septembrie 2008, care au avut loc într-un mediu strict controlat, cu o campanie abia vizibilă și au fost marcate de o lipsă de transparență în numărarea voturilor și în centralizarea rezultatelor de la diferitele secții electorale, în cele din urmă, acestea nu au respectat standardele democratice recunoscute pe plan internațional; întrucât Lidziya Yarmoshyna, președinta Comisiei electorale centrale, a recunoscut că alegerile din septembrie 2008 nu au fost considerate în întregime și fără rezerve de către partenerii europeni ca respectând standardele internaționale și, prin urmare, scopul principal al alegerilor nu a fost îndeplinit;

| E. | întrucât Comisia a lansat Inițiativa parteneriatului estic pentru a accelera cooperarea cu un număr de state est europene, printre care și Belarus, cu condiția îndeplinirii de către Belarus a unor criterii specifice privind democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a lansat Inițiativa parteneriatului estic pentru a accelera cooperarea cu un număr de state est europene, printre care și Belarus, cu condiția îndeplinirii de către Belarus a unor criterii specifice privind democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept;

| F. | întrucât ministrul bielorus al afacerilor externe, Ziarhei Martynau, a declarat că Belarus are o poziție favorabilă față de participarea la inițiativa Parteneriatului estic și a adăugat că Belarus intenționează să participe la această inițiativă; |
| --- | --- |

F.

întrucât ministrul bielorus al afacerilor externe, Ziarhei Martynau, a declarat că Belarus are o poziție favorabilă față de participarea la inițiativa Parteneriatului estic și a adăugat că Belarus intenționează să participe la această inițiativă;

| G. | întrucât autoritățile din Belarus au impus o sentință de „restricționare a libertății” pe o perioadă de un an în cazul activistului din opoziție Aliaksandr Barazenka, ca urmare a rolului acestuia în demonstrațiile din ianuarie 2008; |
| --- | --- |

G.

întrucât autoritățile din Belarus au impus o sentință de „restricționare a libertății” pe o perioadă de un an în cazul activistului din opoziție Aliaksandr Barazenka, ca urmare a rolului acestuia în demonstrațiile din ianuarie 2008;

| H. | întrucât autoritățile bieloruse interzic unui mare număr de preoți și călugărițe de confesiune protestantă și romano-catolică dreptul de a predica și de a oficia slujbe, |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile bieloruse interzic unui mare număr de preoți și călugărițe de confesiune protestantă și romano-catolică dreptul de a predica și de a oficia slujbe,

| 1. | salută decizia autorităților din Belarus de a înregistra mișcarea „Pentru libertate” condusă de fostul candidat la președinția Belarus Aliaksandr Milinkevich; își exprimă speranța că guvernul din Belarus va ameliora condițiile privind înregistrarea și desfășurarea activităților pentru alte grupuri neguvernamentale, inclusiv partidele politice și organizația pentru apărarea drepturilor omului „Nasha Viasna”; |
| --- | --- |

1.

salută decizia autorităților din Belarus de a înregistra mișcarea „Pentru libertate” condusă de fostul candidat la președinția Belarus Aliaksandr Milinkevich; își exprimă speranța că guvernul din Belarus va ameliora condițiile privind înregistrarea și desfășurarea activităților pentru alte grupuri neguvernamentale, inclusiv partidele politice și organizația pentru apărarea drepturilor omului „Nasha Viasna”;

| 2. | salută decizia autorităților bieloruse de a permite tipărirea și distribuirea a două ziare independente „Narodnaia Volia” și „Nasha Niva”; subliniază, totodată, că există încă 13 ziare independente care așteaptă înregistrarea; salută decizia guvernului bielorus de a discuta standardele internaționale ale mijloacelor media de pe internet și de a se consulta în aceste aspecte cu Asociația jurnaliștilor din Belorus; își exprimă speranța că se vor crea condiții optime și pentru activitatea altor mijloace media independente în Belarus, inclusiv posibilități de publicitate; |
| --- | --- |

2.

salută decizia autorităților bieloruse de a permite tipărirea și distribuirea a două ziare independente „Narodnaia Volia” și „Nasha Niva”; subliniază, totodată, că există încă 13 ziare independente care așteaptă înregistrarea; salută decizia guvernului bielorus de a discuta standardele internaționale ale mijloacelor media de pe internet și de a se consulta în aceste aspecte cu Asociația jurnaliștilor din Belorus; își exprimă speranța că se vor crea condiții optime și pentru activitatea altor mijloace media independente în Belarus, inclusiv posibilități de publicitate;

| 3. | constată disponibilitatea Belarusiei de a discuta în detaliu recomandările referitoare la îmbunătățirea legii electorale; consideră că aceasta constituie o etapă importantă și încurajatoare din partea Belarusiei și se așteaptă la o implementare rapidă a acesteia, precum și la alte etape care să vină în întâmpinarea așteptărilor UE; |
| --- | --- |

3.

constată disponibilitatea Belarusiei de a discuta în detaliu recomandările referitoare la îmbunătățirea legii electorale; consideră că aceasta constituie o etapă importantă și încurajatoare din partea Belarusiei și se așteaptă la o implementare rapidă a acesteia, precum și la alte etape care să vină în întâmpinarea așteptărilor UE;

| 4. | salută eliberarea deținuților politici în Belarus, dar își exprimă regretul că Aliksander Kazulin, Serghei Parsiukievici și Andrei Kim nu beneficiază de toate drepturile garantate cetățenilor bieloruși de către Constituția Belarusiei, iar în cazul lui Aliksander Barazenka, care a fost reținut în arest mai multe săptămâni în așteptare procesului său intentat pentru că a participat la demonstrațiile din 2008, de asemenea, a criticat faptul că alți activiști sunt supuși în continuare la diverse forme de restricționare a libertății; |
| --- | --- |

4.

salută eliberarea deținuților politici în Belarus, dar își exprimă regretul că Aliksander Kazulin, Serghei Parsiukievici și Andrei Kim nu beneficiază de toate drepturile garantate cetățenilor bieloruși de către Constituția Belarusiei, iar în cazul lui Aliksander Barazenka, care a fost reținut în arest mai multe săptămâni în așteptare procesului său intentat pentru că a participat la demonstrațiile din 2008, de asemenea, a criticat faptul că alți activiști sunt supuși în continuare la diverse forme de restricționare a libertății;

| 5. | salută decizia autorităților din Belorus de a ridica temporar restricțiile de călătorie impuse unor victime ale dezastrului de la Cernobâl, pentru a le permite să participe la programe de odihnă și recuperare, și speră că va fi găsită o soluție structurală pe termen lung în această privință; solicită Președinției cehe să acorde un loc prioritar negocierii unui acord la nivel de UE cu autoritățile bieloruse, care să permită copiilor să călătorească din Belarus către toate statele membre UE care organizează asemenea programe; |
| --- | --- |

5.

salută decizia autorităților din Belorus de a ridica temporar restricțiile de călătorie impuse unor victime ale dezastrului de la Cernobâl, pentru a le permite să participe la programe de odihnă și recuperare, și speră că va fi găsită o soluție structurală pe termen lung în această privință; solicită Președinției cehe să acorde un loc prioritar negocierii unui acord la nivel de UE cu autoritățile bieloruse, care să permită copiilor să călătorească din Belarus către toate statele membre UE care organizează asemenea programe;

| 6. | subliniază că, în vederea îmbunătățirii semnificative a relațiilor cu UE, Belarus trebuie (1) să rămână o țară fără deținuți politici, (2) să garanteze libertatea de expresie pentru mass-media, (3) să continue cooperarea cu OSCE în privința legii electorale, (4) să îmbunătățească condițiile pentru activitatea ONG-urilor și (5) să garanteze libertatea de întrunire și de asociere politică; |
| --- | --- |

6.

subliniază că, în vederea îmbunătățirii semnificative a relațiilor cu UE, Belarus trebuie (1) să rămână o țară fără deținuți politici, (2) să garanteze libertatea de expresie pentru mass-media, (3) să continue cooperarea cu OSCE în privința legii electorale, (4) să îmbunătățească condițiile pentru activitatea ONG-urilor și (5) să garanteze libertatea de întrunire și de asociere politică;

| 7. | îndeamnă guvernul din Belarus să respecte drepturilor omului, prin:






  a) | operarea modificărilor absolut necesare la Codul Penal din Belarus, eliminând articolele 367, 368, 369-1 și, în special articolul 193, care sunt adesea folosite în mod abuziv ca mijloace de represiune; |
| --- | --- | --- |

7.

îndeamnă guvernul din Belarus să respecte drepturilor omului, prin:

a)

operarea modificărilor absolut necesare la Codul Penal din Belarus, eliminând articolele 367, 368, 369-1 și, în special articolul 193, care sunt adesea folosite în mod abuziv ca mijloace de represiune;

| b) | abținerea de la amenințarea cu urmărirea penală, inclusiv pentru sustragerea de la executarea serviciului militar în Belarus, a studenților exmatriculați din universități pentru atitudinea lor civică și obligați, astfel, să își continue studiile în străinătate; |
| --- | --- |

b)

abținerea de la amenințarea cu urmărirea penală, inclusiv pentru sustragerea de la executarea serviciului militar în Belarus, a studenților exmatriculați din universități pentru atitudinea lor civică și obligați, astfel, să își continue studiile în străinătate;

| c) | eliminarea tuturor obstacolelor din calea înregistrării adecvate a ONG-urilor în Belarus; eliminarea interdicției folosirii apartamentelor în proprietate privată ca adrese pentru înregistrarea asociațiilor nonprofit; și reconsiderarea Decretului prezidenția nr. 533 din 23 octombrie 2007 care reglementează folosirea facilităților organizațiilor non-guvernamentale și a partidelor politice; |
| --- | --- |

c)

eliminarea tuturor obstacolelor din calea înregistrării adecvate a ONG-urilor în Belarus; eliminarea interdicției folosirii apartamentelor în proprietate privată ca adrese pentru înregistrarea asociațiilor nonprofit; și reconsiderarea Decretului prezidenția nr. 533 din 23 octombrie 2007 care reglementează folosirea facilităților organizațiilor non-guvernamentale și a partidelor politice;

| d) | îmbunătățirea tratamentului și respectului pentru minoritățile naționale, inclusiv recunoașterea organismului ales în mod legitim al Uniunii polonezilor din Belarus, conduse de Angelika Boris, a culturii, a bisericilor, a sistemului educațional și a moștenirii istorice și materiale ale acestora; |
| --- | --- |

d)

îmbunătățirea tratamentului și respectului pentru minoritățile naționale, inclusiv recunoașterea organismului ales în mod legitim al Uniunii polonezilor din Belarus, conduse de Angelika Boris, a culturii, a bisericilor, a sistemului educațional și a moștenirii istorice și materiale ale acestora;

pentru a pune capăt izolării auto-impuse a țării de restul Europei și pentru îmbunătățirea considerabilă a relațiilor dintre UE și Belarus;

| 8. | subliniază că opoziția democratică trebuie să participe la procesul de re-angajare treptată a relațiilor cu Belarus; |
| --- | --- |

8.

subliniază că opoziția democratică trebuie să participe la procesul de re-angajare treptată a relațiilor cu Belarus;

| 9. | invită Consiliul și Comisia să ia măsuri suplimentare pentru liberalizarea procedurilor de acordare a vizelor pentru cetățenii din Belarus, deoarece o asemenea acțiune este vitală pentru realizarea principalului obiectiv al politicii UE față de Belarus, adică intensificarea contactelor dintre popoare, care conduce, la rândul ei, la o facilitare a democratizării țării; le solicită insistent, în acest context, să examineze posibilitatea micșorării costului vizei pentru cetățenii bieloruși care intră pe teritoriul Schengen, precum și simplificarea procedurii de obținere a acestora; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul și Comisia să ia măsuri suplimentare pentru liberalizarea procedurilor de acordare a vizelor pentru cetățenii din Belarus, deoarece o asemenea acțiune este vitală pentru realizarea principalului obiectiv al politicii UE față de Belarus, adică intensificarea contactelor dintre popoare, care conduce, la rândul ei, la o facilitare a democratizării țării; le solicită insistent, în acest context, să examineze posibilitatea micșorării costului vizei pentru cetățenii bieloruși care intră pe teritoriul Schengen, precum și simplificarea procedurii de obținere a acestora;

| 10. | solicită Consiliului și Comisiei să ia în considerare aplicarea selectivă pentru Belarus a Politicii europene de vecinătate (3), și a Instrumentului european pentru drepturile omului și democrație (4), acordând mai mult sprijin societății civile din Belarus, să permită Universității bieloruse Europene de Științe Umane, în exil la Vilnius, să se întoarcă în mod legal în Belarus și să se restabilească în condiții corespunzătoare viitoarei sale dezvoltări în Minsk, să acorde sprijin financiar canalului de televiziune independent din Belarus, Belsat și să îndemne guvernului din Belarus să înregistreze în mod oficial canalul independent, Belsat, din Belarus; |
| --- | --- |

10.

solicită Consiliului și Comisiei să ia în considerare aplicarea selectivă pentru Belarus a Politicii europene de vecinătate (3), și a Instrumentului european pentru drepturile omului și democrație (4), acordând mai mult sprijin societății civile din Belarus, să permită Universității bieloruse Europene de Științe Umane, în exil la Vilnius, să se întoarcă în mod legal în Belarus și să se restabilească în condiții corespunzătoare viitoarei sale dezvoltări în Minsk, să acorde sprijin financiar canalului de televiziune independent din Belarus, Belsat și să îndemne guvernului din Belarus să înregistreze în mod oficial canalul independent, Belsat, din Belarus;

| 11. | invită Consiliul și Comisia să elaboreze, în acest context, măsuri care să conducă la îmbunătățirea climatului de afaceri, a comerțului, investițiilor, infrastructurii pentru transport și a cooperării transfrontaliere între UE și Belarus, astfel încât să contribuie la binele și prosperitatea cetățenilor bieloruși, precum și la posibilitatea acestora de a comunica cu UE și de a călători în UE; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul și Comisia să elaboreze, în acest context, măsuri care să conducă la îmbunătățirea climatului de afaceri, a comerțului, investițiilor, infrastructurii pentru transport și a cooperării transfrontaliere între UE și Belarus, astfel încât să contribuie la binele și prosperitatea cetățenilor bieloruși, precum și la posibilitatea acestora de a comunica cu UE și de a călători în UE;

| 12. | solicită Consiliului și Comisiei să examineze posibilitatea ca Banca Europeană de Investiții să participe la investițiile în infrastructura bielorusă de transport al energiei; subliniază importanța participării companiilor europene la procesul de privatizare din Belarus; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului și Comisiei să examineze posibilitatea ca Banca Europeană de Investiții să participe la investițiile în infrastructura bielorusă de transport al energiei; subliniază importanța participării companiilor europene la procesul de privatizare din Belarus;

| 13. | solicită autorităților din Belarus să respecte strict standardele și cerințele internaționale de siguranță pe perioada construcției noii centrale nucleare; invită Belarus să ratifice protocolul adițional al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (IAEA) la Acordul de garanții generalizate; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze statelor membre în legătură cu modul în care Belarus respectă recomandările IAEA și cerințele Convenției privind siguranța și ale Tratatului de neproliferare, precum și cu privire la efectele funcționării centralei nucleare asupra țărilor vecine membre UE; |
| --- | --- |

13.

solicită autorităților din Belarus să respecte strict standardele și cerințele internaționale de siguranță pe perioada construcției noii centrale nucleare; invită Belarus să ratifice protocolul adițional al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (IAEA) la Acordul de garanții generalizate; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze statelor membre în legătură cu modul în care Belarus respectă recomandările IAEA și cerințele Convenției privind siguranța și ale Tratatului de neproliferare, precum și cu privire la efectele funcționării centralei nucleare asupra țărilor vecine membre UE;

| 14. | regretă faptul că autoritățile bieloruse au refuzat în mod repetat în ultimii ani să acorde viză de intrare deputaților în Parlamentul European și parlamentarilor naționali; invită autoritățile bieloruse să nu creeze și alte obstacole ce ar împiedica delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Belarus să viziteze țara; |
| --- | --- |

14.

regretă faptul că autoritățile bieloruse au refuzat în mod repetat în ultimii ani să acorde viză de intrare deputaților în Parlamentul European și parlamentarilor naționali; invită autoritățile bieloruse să nu creeze și alte obstacole ce ar împiedica delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Belarus să viziteze țara;

| 15. | salută poziția de până acum a autorităților bieloruse de a nu recunoaște, în pofida unor presiuni enorme, declarațiile unilaterale de independență a Oseției de Sud și Abhaziei; |
| --- | --- |

15.

salută poziția de până acum a autorităților bieloruse de a nu recunoaște, în pofida unor presiuni enorme, declarațiile unilaterale de independență a Oseției de Sud și Abhaziei;

| 16. | condamnă faptul că Belarus, contrar valorilor ONU, este singura țară din Europa în care încă mai există pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

16.

condamnă faptul că Belarus, contrar valorilor ONU, este singura țară din Europa în care încă mai există pedeapsa cu moartea;

| 17. | solicită autorităților bieloruse să respecte libertatea religioasă; condamnă faptul că cetățenii europeni, inclusiv preoții, sunt expulzați din Belarus, fapt care contravine procesului de construire a încrederii între această țară și UE; |
| --- | --- |

17.

solicită autorităților bieloruse să respecte libertatea religioasă; condamnă faptul că cetățenii europeni, inclusiv preoții, sunt expulzați din Belarus, fapt care contravine procesului de construire a încrederii între această țară și UE;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunărilor Parlamentare ale OSCE și Consiliului Europei, Secretariatului Comunității Statelor Independente, precum și parlamentului și guvernului din Belarus. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunărilor Parlamentare ale OSCE și Consiliului Europei, Secretariatului Comunității Statelor Independente, precum și parlamentului și guvernului din Belarus.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0470.

(2)  JO L 300, 11.11.2008, p. 56.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (JO L 310, 9.11.2006, p. 1).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (JO L 386, 29.12.2006, p. 1).

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/111 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/111

---

Srebrenica

P6_TA(2009)0028

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Srebrenica

(2010/C 46 E/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2005 privind Srebrenica (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2005 privind Srebrenica (1),

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și asociere dintre Comunitățile Europene și statele sale membre pe de o parte și Bosnia și Herțegovina pe de altă parte, semnat la Luxembourg la16 iunie 2008, și perspectiva aderării la Uniunea Europeană oferită tuturor țărilor din Balcanii de Vest în cadrul reuniunii la nivel înalt a UE organizată la Salonic în 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și asociere dintre Comunitățile Europene și statele sale membre pe de o parte și Bosnia și Herțegovina pe de altă parte, semnat la Luxembourg la16 iunie 2008, și perspectiva aderării la Uniunea Europeană oferită tuturor țărilor din Balcanii de Vest în cadrul reuniunii la nivel înalt a UE organizată la Salonic în 2003,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în iulie 1995, orașul bosniac Srebrenica, care la momentul respectiv era o enclavă declarată zonă protejată de către Consiliul de Securitate al ONU în rezoluția sa din 16 aprilie 1993, a fost ocupat de milițiile sârbe conduse de generalul Ratko Mladić și aflate sub autoritatea lui Radovan Karadžić, președintele de atunci al Republicii Srpska; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în iulie 1995, orașul bosniac Srebrenica, care la momentul respectiv era o enclavă declarată zonă protejată de către Consiliul de Securitate al ONU în rezoluția sa din 16 aprilie 1993, a fost ocupat de milițiile sârbe conduse de generalul Ratko Mladić și aflate sub autoritatea lui Radovan Karadžić, președintele de atunci al Republicii Srpska;

| B. | întrucât, în câteva zile de masacru după căderea orașului Srebrenica, peste 8 000 de bărbați și băieți musulmani care se refugiaseră pe acest teritoriu protejat de Forțele de protecție ale ONU (UNPROFOR) au fost executați sumar de către forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalului Mladić și de către unități paramilitare, inclusiv unități de poliție neregulate sârbe care au pătruns pe teritoriul bosniac din Serbia; întrucât, aproximativ 25 000 de femei, copii și vârstnici au fost deportați cu forța, fapt care a devenit cea mai mare crimă de război care a avut loc în Europa de la sfârșitul celui de-al doilea război mondial; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în câteva zile de masacru după căderea orașului Srebrenica, peste 8 000 de bărbați și băieți musulmani care se refugiaseră pe acest teritoriu protejat de Forțele de protecție ale ONU (UNPROFOR) au fost executați sumar de către forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalului Mladić și de către unități paramilitare, inclusiv unități de poliție neregulate sârbe care au pătruns pe teritoriul bosniac din Serbia; întrucât, aproximativ 25 000 de femei, copii și vârstnici au fost deportați cu forța, fapt care a devenit cea mai mare crimă de război care a avut loc în Europa de la sfârșitul celui de-al doilea război mondial;

| C. | întrucât această tragedie, declarată act de genocid de către Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPI), s-a petrecut pe un teritoriu declarat zonă protejată de ONU, reprezentând astfel un simbol al neputinței comunității internaționale de a interveni în conflict și de a proteja populația civilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât această tragedie, declarată act de genocid de către Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPI), s-a petrecut pe un teritoriu declarat zonă protejată de ONU, reprezentând astfel un simbol al neputinței comunității internaționale de a interveni în conflict și de a proteja populația civilă;

| D. | întrucât au avut loc încălcări repetate ale Convențiilor de la Geneva de către trupele sârbilor bosniaci împotriva populației civile din Srebrenica, inclusiv deportarea a mii de femei, copii și vârstnici și violarea unui mare număr de femei; |
| --- | --- |

D.

întrucât au avut loc încălcări repetate ale Convențiilor de la Geneva de către trupele sârbilor bosniaci împotriva populației civile din Srebrenica, inclusiv deportarea a mii de femei, copii și vârstnici și violarea unui mare număr de femei;

| E. | întrucât, în ciuda eforturilor imense depuse până în prezent pentru descoperirea gropilor comune și a mormintelor individuale și pentru exhumarea și identificarea trupurilor victimelor, cercetările desfășurate până în prezent nu permit o reconstituire completă a evenimentelor care s-au petrecut în orașul Srebrenica și în jurul acestuia; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ciuda eforturilor imense depuse până în prezent pentru descoperirea gropilor comune și a mormintelor individuale și pentru exhumarea și identificarea trupurilor victimelor, cercetările desfășurate până în prezent nu permit o reconstituire completă a evenimentelor care s-au petrecut în orașul Srebrenica și în jurul acestuia;

| F. | întrucât nu poate exista o pace veritabilă fără justiție și întrucât cooperarea deplină și neîngrădită cu TPI rămâne o condiție de bază pentru continuarea procesului de integrare în UE a țărilor din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

F.

întrucât nu poate exista o pace veritabilă fără justiție și întrucât cooperarea deplină și neîngrădită cu TPI rămâne o condiție de bază pentru continuarea procesului de integrare în UE a țărilor din Balcanii de Vest;

| G. | întrucât generalul Radislav Krstić al armatei sârbilor bosniaci este prima persoană pe care TPI a găsit-o vinovată de complicitate și instigare la săvârșirea genocidului de la Srebrenica, însă cel mai important acuzat, Ratko Mladić, este încă în libertate după aproape paisprezece ani de la tragicele evenimente; întrucât trebuie salutat faptul că Radovan Karadžić a fost predat TPI; |
| --- | --- |

G.

întrucât generalul Radislav Krstić al armatei sârbilor bosniaci este prima persoană pe care TPI a găsit-o vinovată de complicitate și instigare la săvârșirea genocidului de la Srebrenica, însă cel mai important acuzat, Ratko Mladić, este încă în libertate după aproape paisprezece ani de la tragicele evenimente; întrucât trebuie salutat faptul că Radovan Karadžić a fost predat TPI;

| H. | întrucât instituționalizarea unei zile comemorative este cel mai bun mijloc de omagiere a victimelor masacrelor și de trimitere a unui mesaj clar către generațiile viitoare, |
| --- | --- |

H.

întrucât instituționalizarea unei zile comemorative este cel mai bun mijloc de omagiere a victimelor masacrelor și de trimitere a unui mesaj clar către generațiile viitoare,

| 1. | comemorează și aduce un omagiu tuturor victimelor atrocităților comise în timpul războaielor din fosta Iugoslavie; transmite condoleanțe și își exprimă solidaritatea față de familiile victimelor, multe dintre acestea trăind fără o confirmare definitivă a sorții pe care au avut-o rudele lor; recunoaște că această durere continuă este agravată de eșecul de a-i aduce pe cei vinovați de aceste acte în fața justiției; |
| --- | --- |

1.

comemorează și aduce un omagiu tuturor victimelor atrocităților comise în timpul războaielor din fosta Iugoslavie; transmite condoleanțe și își exprimă solidaritatea față de familiile victimelor, multe dintre acestea trăind fără o confirmare definitivă a sorții pe care au avut-o rudele lor; recunoaște că această durere continuă este agravată de eșecul de a-i aduce pe cei vinovați de aceste acte în fața justiției;

| 2. | invită Consiliul și Comisia să comemoreze într-un mod corespunzător aniversarea actului de genocid de la Srebrenica-Potočari sprijinind recunoașterea de către Parlamentul European a datei de 11 iulie drept Ziua comemorării genocidului de la Srebrenica în întreaga Uniune Europeană și să invite toate țările din Balcanii de Vest să ia aceeași decizie; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul și Comisia să comemoreze într-un mod corespunzător aniversarea actului de genocid de la Srebrenica-Potočari sprijinind recunoașterea de către Parlamentul European a datei de 11 iulie drept Ziua comemorării genocidului de la Srebrenica în întreaga Uniune Europeană și să invite toate țările din Balcanii de Vest să ia aceeași decizie;

| 3. | solicită să se depună mai multe eforturi pentru aducerea în fața justiției a persoanelor puse sub urmărire și aflate încă în libertate; își exprimă sprijinul deplin pentru activitatea importantă și dificilă desfășurată de TPI și subliniază că aducerea în fața justiției a celor vinovați de masacrele care s-au petrecut în orașul Srebrenica și împrejurul acestuia reprezintă un pas important către pace și stabilitate în regiune; reamintește în acest sens că trebuie acordată atenție sporită proceselor privind crime de război la nivel național; |
| --- | --- |

3.

solicită să se depună mai multe eforturi pentru aducerea în fața justiției a persoanelor puse sub urmărire și aflate încă în libertate; își exprimă sprijinul deplin pentru activitatea importantă și dificilă desfășurată de TPI și subliniază că aducerea în fața justiției a celor vinovați de masacrele care s-au petrecut în orașul Srebrenica și împrejurul acestuia reprezintă un pas important către pace și stabilitate în regiune; reamintește în acest sens că trebuie acordată atenție sporită proceselor privind crime de război la nivel național;

| 4. | subliniază importanța reconcilierii în cadrul procesului de integrare europeană; subliniază rolul important care revine comunităților religioase, presei și sistemului educațional în acest proces, pentru ca civilii din toate grupurile etnice să depășească tensiunile trecutului și să înceapă o coexistență pașnică și sinceră, în interesul păcii, stabilității și creșterii economice durabile; îndeamnă toate țările să depună mai multe eforturi pentru a accepta un trecut dificil și tulburat; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța reconcilierii în cadrul procesului de integrare europeană; subliniază rolul important care revine comunităților religioase, presei și sistemului educațional în acest proces, pentru ca civilii din toate grupurile etnice să depășească tensiunile trecutului și să înceapă o coexistență pașnică și sinceră, în interesul păcii, stabilității și creșterii economice durabile; îndeamnă toate țările să depună mai multe eforturi pentru a accepta un trecut dificil și tulburat;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovina și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovina și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest.

---

(1)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 468.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/113

---

Iran: cazul Shirin Ebadi

P6_TA(2009)0029

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 referitoare la Iran: cazul lui Shirin Ebadi

(2010/C 46 E/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele legate de drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele legate de drepturile omului,

| — | având în vedere cea de-a treia reuniune interparlamentară dintre Parlamentul European și Majlis – Parlamentul Republicii Islamice Iran, care s-a desfășurat la Bruxelles, în 4 și 5 noiembrie 2008, precum și raportul aferent, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treia reuniune interparlamentară dintre Parlamentul European și Majlis – Parlamentul Republicii Islamice Iran, care s-a desfășurat la Bruxelles, în 4 și 5 noiembrie 2008, precum și raportul aferent,

| — | având în vedere Declarația emisă de Președinția Consiliului în numele Uniunii Europene la 22 decembrie 2008, cu privire la închiderea de către poliția iraniană a Centrului pentru apărarea drepturilor omului (CADO), condus de avocata și laureata Premiului Nobel pentru pace din 2003 Shirin Ebadi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația emisă de Președinția Consiliului în numele Uniunii Europene la 22 decembrie 2008, cu privire la închiderea de către poliția iraniană a Centrului pentru apărarea drepturilor omului (CADO), condus de avocata și laureata Premiului Nobel pentru pace din 2003 Shirin Ebadi,

| — | având în vedere declarațiile Președinției Consiliului din 31 decembrie 2008 cu privire la amenințările la adresa lui Shirin Ebadi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Președinției Consiliului din 31 decembrie 2008 cu privire la amenințările la adresa lui Shirin Ebadi,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al Organțizației Națiunilor Unite din 3 ianuarie 2009 cu privire la hărțuirea și persecutarea lui Shirin Ebadi și la siguranța și securitatea acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al Organțizației Națiunilor Unite din 3 ianuarie 2009 cu privire la hărțuirea și persecutarea lui Shirin Ebadi și la siguranța și securitatea acesteia,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Adunării Generale a ONU, în special Rezoluția 63/191 din 18 decembrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Adunării Generale a ONU, în special Rezoluția 63/191 din 18 decembrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 1 octombrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 1 octombrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, Iranul fiind parte la toate aceste instrumente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, Iranul fiind parte la toate aceste instrumente,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația generală a drepturilor omului din Iran a continuat să se deterioreze începând din 2005 în toate domeniile, în special în ceea ce privește exercitarea drepturilor civile și a libertăților politice, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale prin diferitele instrumente internaționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația generală a drepturilor omului din Iran a continuat să se deterioreze începând din 2005 în toate domeniile, în special în ceea ce privește exercitarea drepturilor civile și a libertăților politice, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale prin diferitele instrumente internaționale în acest domeniu;

| B. | întrucât, la 21 decembrie 2008, forțele iraniene de poliție și agenții de securitate au închis CADO, aflat sub conducerea lui Shirin Ebadi, în momentul în care la centru urma să aibă loc o festivitate de celebrare a celei de-a 60-a aniversări a Declarației universale a drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 21 decembrie 2008, forțele iraniene de poliție și agenții de securitate au închis CADO, aflat sub conducerea lui Shirin Ebadi, în momentul în care la centru urma să aibă loc o festivitate de celebrare a celei de-a 60-a aniversări a Declarației universale a drepturilor omului;

| C. | întrucât, la 29 decembrie 2008, s-a organizat o percheziție la biroul lui Shirin Ebadi din Teheran, în cursul căreia au fost confiscate documente și computere; întrucât la 1 ianuarie 2009 grupuri ostile de persoane au demonstrat în fața locuinței și a biroului lui Shirin Ebadi, intonând sloganuri împotriva ei, distrugând panoul indicator al biroului ei de avocatură și însemnând clădirea cu graffiti; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 29 decembrie 2008, s-a organizat o percheziție la biroul lui Shirin Ebadi din Teheran, în cursul căreia au fost confiscate documente și computere; întrucât la 1 ianuarie 2009 grupuri ostile de persoane au demonstrat în fața locuinței și a biroului lui Shirin Ebadi, intonând sloganuri împotriva ei, distrugând panoul indicator al biroului ei de avocatură și însemnând clădirea cu graffiti;

| D. | întrucât există tot mai multe dovezi cu privire la faptul că persecuția lui Shirin Ebadi de către autoritățile iraniene s-a intensificat deoarece aceasta a contactat funcționari ai ONU din domeniul drepturilor omului, iar aceștia au folosit informații furnizate de către centrul condus de ea pentru redactarea unui raport al ONU la 2 octombrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului din Iran; |
| --- | --- |

D.

întrucât există tot mai multe dovezi cu privire la faptul că persecuția lui Shirin Ebadi de către autoritățile iraniene s-a intensificat deoarece aceasta a contactat funcționari ai ONU din domeniul drepturilor omului, iar aceștia au folosit informații furnizate de către centrul condus de ea pentru redactarea unui raport al ONU la 2 octombrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului din Iran;

| E. | întrucât Shirin Ebadi a primit amenințări cu moartea după ce a decis să asigure apărarea celor șapte persoane aflate la conducerea comunității religioase Baha'i, al căror arest colectiv a avut loc în mai 2008; întrucât CADO a protestat, de asemenea, împotriva interzicerii accesului studenților în universități de către autorități; |
| --- | --- |

E.

întrucât Shirin Ebadi a primit amenințări cu moartea după ce a decis să asigure apărarea celor șapte persoane aflate la conducerea comunității religioase Baha'i, al căror arest colectiv a avut loc în mai 2008; întrucât CADO a protestat, de asemenea, împotriva interzicerii accesului studenților în universități de către autorități;

| F. | întrucât în luna august 2008agenția de presă iraniană oficială (IRNA) a difuzat informația falsă referitoare la convertirea fiicei lui Shirin Ebadi, Narges Tavasolian, la credința Baha'i, o afirmație care poate avea consecințe grave, întrucât membrii comunității Baha'i sunt supuși unei persecuții severe în Iran; |
| --- | --- |

F.

întrucât în luna august 2008agenția de presă iraniană oficială (IRNA) a difuzat informația falsă referitoare la convertirea fiicei lui Shirin Ebadi, Narges Tavasolian, la credința Baha'i, o afirmație care poate avea consecințe grave, întrucât membrii comunității Baha'i sunt supuși unei persecuții severe în Iran;

| G. | întrucât membrii unui alt centru renumit pentru drepturile omului din Iran, Organizația pentru drepturile omului în Kurdistan (ODOK) sunt supuși unei hărțuiri la fel de severe de către autorități și sunt amenințați în permanență cu arestarea; întrucât, în special, fondatorul acestei organizații, Mohammad Sadiq Kaboudvand, a fost condamnat la 10 ani de închisoare pe motiv că „a acționat împotriva securității naționale prin înființarea ODOK”; |
| --- | --- |

G.

întrucât membrii unui alt centru renumit pentru drepturile omului din Iran, Organizația pentru drepturile omului în Kurdistan (ODOK) sunt supuși unei hărțuiri la fel de severe de către autorități și sunt amenințați în permanență cu arestarea; întrucât, în special, fondatorul acestei organizații, Mohammad Sadiq Kaboudvand, a fost condamnat la 10 ani de închisoare pe motiv că „a acționat împotriva securității naționale prin înființarea ODOK”;

| H. | întrucât guvernul și autoritățile iraniene au obligația de a acționa în mod pozitiv pentru a proteja apărătorii drepturilor omului; întrucât Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului menționată anterior, adoptată prin consens de către Adunarea Generală a ONU în 1998 prevede că statele „iau toate măsurile necesare pentru a asigura protecția de către autoritățile competente [a apărătorilor drepturilor omului] împotriva violenței, amenințărilor, represaliilor, discriminării de facto sau de jure, presiunii sau oricăror alte acțiuni arbitrare”, care constituie consecințe ale eforturilor lor legitime de a promova drepturile omului, |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul și autoritățile iraniene au obligația de a acționa în mod pozitiv pentru a proteja apărătorii drepturilor omului; întrucât Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului menționată anterior, adoptată prin consens de către Adunarea Generală a ONU în 1998 prevede că statele „iau toate măsurile necesare pentru a asigura protecția de către autoritățile competente [a apărătorilor drepturilor omului] împotriva violenței, amenințărilor, represaliilor, discriminării de facto sau de jure, presiunii sau oricăror alte acțiuni arbitrare”, care constituie consecințe ale eforturilor lor legitime de a promova drepturile omului,

| 1. | condamnă ferm represiunile, persecuțiile și amenințările împotriva lui Shirin Ebadi și închiderea CADO din Teheran și își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la intensificarea persecuțiilor asupra apărătorilor drepturilor omului din Iran; subliniază că atacul forțelor de securitate iraniene asupra CADO din Teheran face parte dintr-o încercare mai vastă de a reduce la tăcere comunitatea de apărare a drepturilor omului din Iran; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm represiunile, persecuțiile și amenințările împotriva lui Shirin Ebadi și închiderea CADO din Teheran și își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la intensificarea persecuțiilor asupra apărătorilor drepturilor omului din Iran; subliniază că atacul forțelor de securitate iraniene asupra CADO din Teheran face parte dintr-o încercare mai vastă de a reduce la tăcere comunitatea de apărare a drepturilor omului din Iran;

| 2. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că persecuțiile, amenințările și atacurile permanente împotriva lui Shirin Ebadi pun în pericol nu numai siguranța și securitatea acesteia, ci pun în pericol și activiștii din cadrul societății civile și apărătorii drepturilor omului din Iran; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că persecuțiile, amenințările și atacurile permanente împotriva lui Shirin Ebadi pun în pericol nu numai siguranța și securitatea acesteia, ci pun în pericol și activiștii din cadrul societății civile și apărătorii drepturilor omului din Iran;

| 3. | subliniază că închiderea CADO nu constituie numai un atac la adresa lui Shirin Ebadi și a apărătorilor drepturilor omului din Iran, ci și un atac la adresa întregii comunități internaționale de apărare a drepturilor omului, Shirin Ebadi fiind un membru influent și important al acesteia; |
| --- | --- |

3.

subliniază că închiderea CADO nu constituie numai un atac la adresa lui Shirin Ebadi și a apărătorilor drepturilor omului din Iran, ci și un atac la adresa întregii comunități internaționale de apărare a drepturilor omului, Shirin Ebadi fiind un membru influent și important al acesteia;

| 4. | solicită insistent autorităților iraniene să pună capăt represiunilor, persecuțiilor și amenințărilor împotriva lui Shirin Ebadi, să-i asigure siguranța și securitatea și să autorizeze redeschiderea CADO; invită autoritățile iraniene să permită funcționarea nestingherită a CADO, a Organizației pentru drepturile omului din Kurdistan (ODOK) și a celorlalte asociații pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

4.

solicită insistent autorităților iraniene să pună capăt represiunilor, persecuțiilor și amenințărilor împotriva lui Shirin Ebadi, să-i asigure siguranța și securitatea și să autorizeze redeschiderea CADO; invită autoritățile iraniene să permită funcționarea nestingherită a CADO, a Organizației pentru drepturile omului din Kurdistan (ODOK) și a celorlalte asociații pentru drepturile omului;

| 5. | invită autoritățile iraniene să-și respecte angajamentele internaționale privind drepturile omului și în special să respecte dreptul la întrunire pașnică înscris în Pactul internațional privind drepturile civile și politice semnat și ratificat de Iran; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile iraniene să-și respecte angajamentele internaționale privind drepturile omului și în special să respecte dreptul la întrunire pașnică înscris în Pactul internațional privind drepturile civile și politice semnat și ratificat de Iran;

| 6. | își reafirmă îngrijorarea cu privire la persecutarea și trimiterea în închisoare în Iran a cetățenilor care sunt angajați în apărarea drepturilor omului și care militează împotriva pedepsei cu moartea, ceea ce duce frecvent la acuzarea acestora de așa-numite activități îndreptate împotriva securității naționale; invită, de asemenea, Iranul să înceteze hărțuirea, intimidarea și persecutarea oponenților politici și a apărătorilor drepturilor omului, printre altele prin eliberarea persoanelor încarcerate în mod arbitrar sau pe baza opiniilor lor politice, și să pună capăt impunității în ceea ce privește încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă îngrijorarea cu privire la persecutarea și trimiterea în închisoare în Iran a cetățenilor care sunt angajați în apărarea drepturilor omului și care militează împotriva pedepsei cu moartea, ceea ce duce frecvent la acuzarea acestora de așa-numite activități îndreptate împotriva securității naționale; invită, de asemenea, Iranul să înceteze hărțuirea, intimidarea și persecutarea oponenților politici și a apărătorilor drepturilor omului, printre altele prin eliberarea persoanelor încarcerate în mod arbitrar sau pe baza opiniilor lor politice, și să pună capăt impunității în ceea ce privește încălcările drepturilor omului;

| 7. | condamnă în termenii cei mai duri posibil cele trei lapidări care au avut loc în orașul Mashhad la sfârșitul lunii decembrie 2008, confirmate de purtătorul de cuvânt al autorității judecătorești, și invită autoritățile iraniene să respecte moratoriul proclamat și să adopte de urgență legislația necesară pentru a aboli această pedeapsă crudă; |
| --- | --- |

7.

condamnă în termenii cei mai duri posibil cele trei lapidări care au avut loc în orașul Mashhad la sfârșitul lunii decembrie 2008, confirmate de purtătorul de cuvânt al autorității judecătorești, și invită autoritățile iraniene să respecte moratoriul proclamat și să adopte de urgență legislația necesară pentru a aboli această pedeapsă crudă;

| 8. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la deteriorarea sănătății lui Mohammad Sadiq Kaboudvand de la încarcerarea sa; îl consideră deținut politic și solicită ca acesta să fie eliberat imediat și necondiționat și să i se acorde asistență medicală; |
| --- | --- |

8.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la deteriorarea sănătății lui Mohammad Sadiq Kaboudvand de la încarcerarea sa; îl consideră deținut politic și solicită ca acesta să fie eliberat imediat și necondiționat și să i se acorde asistență medicală;

| 9. | regretă profund metoda suspendării care este în continuare utilizată pentru a penaliza studenții pentru organizarea de dezbateri publice deschise și invită autoritățile să elibereze persoanele arestate cu ocazia ultimei Zile Naționale anuale a Studenților din 6 decembrie 2008, la Universitatea din Shiraz; |
| --- | --- |

9.

regretă profund metoda suspendării care este în continuare utilizată pentru a penaliza studenții pentru organizarea de dezbateri publice deschise și invită autoritățile să elibereze persoanele arestate cu ocazia ultimei Zile Naționale anuale a Studenților din 6 decembrie 2008, la Universitatea din Shiraz;

| 10. | face apel la autoritățile iraniene să se conformeze cerinței guvernului de a respecta minoritățile religioase și să-i elibereze imediat pe liderii Bahá'í Friba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli și Vahid Tizfahm, deoarece au fost încarcerați exclusiv pe baza credinței lor; |
| --- | --- |

10.

face apel la autoritățile iraniene să se conformeze cerinței guvernului de a respecta minoritățile religioase și să-i elibereze imediat pe liderii Bahá'í Friba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli și Vahid Tizfahm, deoarece au fost încarcerați exclusiv pe baza credinței lor;

| 11. | îndeamnă Consiliul și Comisia să continue examinarea situației drepturilor omului din Iran și să-i prezinte, în prima jumătate a anului 2009, un raport cuprinzător privind acest aspect, precum și să continue să facă publice cazuri specifice de încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Consiliul și Comisia să continue examinarea situației drepturilor omului din Iran și să-i prezinte, în prima jumătate a anului 2009, un raport cuprinzător privind acest aspect, precum și să continue să facă publice cazuri specifice de încălcări ale drepturilor omului;

| 12. | subliniază că o posibilă încheiere viitoare a unui Acord comercial și de cooperare între Iran și UE depinde și de ameliorarea substanțială a situației drepturilor omului din Iran; |
| --- | --- |

12.

subliniază că o posibilă încheiere viitoare a unui Acord comercial și de cooperare între Iran și UE depinde și de ameliorarea substanțială a situației drepturilor omului din Iran;

| 13. | invită Președinția Consiliului și reprezentanții diplomatici ai statelor membre din Iran să ia măsuri urgente de comun acord cu privire la motivele de îngrijorare menționate mai sus; |
| --- | --- |

13.

invită Președinția Consiliului și reprezentanții diplomatici ai statelor membre din Iran să ia măsuri urgente de comun acord cu privire la motivele de îngrijorare menționate mai sus;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului ONU pentru drepturile omului, șefului autorității judecătorești din Iran, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului ONU pentru drepturile omului, șefului autorității judecătorești din Iran, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/116 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/116

---

Guineea

P6_TA(2009)0030

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind lovitura de stat din Guineea

(2010/C 46 E/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 23 decembrie 2008, a doua zi după decesul președintelui Lansana Conté, puterea a fost preluată de către un grup de ofițeri; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 23 decembrie 2008, a doua zi după decesul președintelui Lansana Conté, puterea a fost preluată de către un grup de ofițeri;

| B. | întrucât Lansana Conté, la acel moment ofițer, preluase la rândul său puterea cu forța în 1984 în urma decesului predecesorului său, președintele Sékou Touré, putere pe care a păstrat-o timp de 24 de ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât Lansana Conté, la acel moment ofițer, preluase la rândul său puterea cu forța în 1984 în urma decesului predecesorului său, președintele Sékou Touré, putere pe care a păstrat-o timp de 24 de ani;

| C. | întrucât armata nu ar trebui să aibă nici cel mai neînsemnat loc în guvernarea națiunilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât armata nu ar trebui să aibă nici cel mai neînsemnat loc în guvernarea națiunilor;

| D. | întrucât mandatul Adunării Naționale a expirat acum doi ani fără să se organizeze alegeri legislative; |
| --- | --- |

D.

întrucât mandatul Adunării Naționale a expirat acum doi ani fără să se organizeze alegeri legislative;

| E. | întrucât deciziile privind viitorul politic, economic și social al Guineei aparțin poporului acestei țări și reprezentanților acestuia, iar termenul de doi ani propus de junta militară pentru organizarea de alegeri este mult prea lung; |
| --- | --- |

E.

întrucât deciziile privind viitorul politic, economic și social al Guineei aparțin poporului acestei țări și reprezentanților acestuia, iar termenul de doi ani propus de junta militară pentru organizarea de alegeri este mult prea lung;

| F. | întrucât Comunitatea Economică a Țărilor din Africa de Vest (CEDEAO) și Uniunea Africană (UA) au condamnat lovitura de stat și au decis să suspende participarea Guineei la activitățile lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comunitatea Economică a Țărilor din Africa de Vest (CEDEAO) și Uniunea Africană (UA) au condamnat lovitura de stat și au decis să suspende participarea Guineei la activitățile lor;

| G. | întrucât principalele partide din opoziție și sindicatele aflate la originea grevelor din iunie 2006 și ianuarie 2007 au luat act de preluarea puterii, dar președintele Adunării Naționale face apel la restabilirea legalității constituționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât principalele partide din opoziție și sindicatele aflate la originea grevelor din iunie 2006 și ianuarie 2007 au luat act de preluarea puterii, dar președintele Adunării Naționale face apel la restabilirea legalității constituționale;

| H. | întrucât, potrivit Băncii Mondiale, unul din doi cetățeni din Guineea trăiește cu echivalentul a 1 dolar pe zi, iar venitul pe cap de locuitor scade continuu de la dobândirea independenței, în pofida resurselor hidrologice și miniere importante ale acestei țări; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Băncii Mondiale, unul din doi cetățeni din Guineea trăiește cu echivalentul a 1 dolar pe zi, iar venitul pe cap de locuitor scade continuu de la dobândirea independenței, în pofida resurselor hidrologice și miniere importante ale acestei țări;

| I. | întrucât Guineea este clasată de Transparency International drept una din cele mai corupte țări din Africa; |
| --- | --- |

I.

întrucât Guineea este clasată de Transparency International drept una din cele mai corupte țări din Africa;

| J. | întrucât lovitura de stat intervine într-un context economic și social degradat și întrucât dezvoltarea este singura garanție a reușitei democrației; |
| --- | --- |

J.

întrucât lovitura de stat intervine într-un context economic și social degradat și întrucât dezvoltarea este singura garanție a reușitei democrației;

| K. | întrucât, în repetate rânduri, au fost organizate manifestații în mai multe orașe din Guineea pentru a protesta împotriva creșterii costului vieții și a penuriei de produse alimentare de bază; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în repetate rânduri, au fost organizate manifestații în mai multe orașe din Guineea pentru a protesta împotriva creșterii costului vieții și a penuriei de produse alimentare de bază;

| L. | întrucât bilanțul fostului președinte Lansana Conté în ceea ce privește drepturile omului este deosebit de îngrijorător, scoțând la iveală folosirea excesivă a forței de către armată și poliție împotriva civililor, detenția arbitrară și detenția fără punere sub acuzare și încălcări ale libertății de expresie; |
| --- | --- |

L.

întrucât bilanțul fostului președinte Lansana Conté în ceea ce privește drepturile omului este deosebit de îngrijorător, scoțând la iveală folosirea excesivă a forței de către armată și poliție împotriva civililor, detenția arbitrară și detenția fără punere sub acuzare și încălcări ale libertății de expresie;

| M. | întrucât este important să se țină seama de toate propunerile partidelor politice, ale sindicatelor și ale organizațiilor societății civile pentru a se putea lansa un dialog național în vederea ajungerii la un acord cu privire la o tranziție pașnică și democratică, precum și cu privire la un calendar pentru organizarea de alegeri prezidențiale și legislative; |
| --- | --- |

M.

întrucât este important să se țină seama de toate propunerile partidelor politice, ale sindicatelor și ale organizațiilor societății civile pentru a se putea lansa un dialog național în vederea ajungerii la un acord cu privire la o tranziție pașnică și democratică, precum și cu privire la un calendar pentru organizarea de alegeri prezidențiale și legislative;

| N. | întrucât deciziile și numirile, în special guvernamentale, adoptate de junta militară nu respectă normele fundamentale ale statului de drept; |
| --- | --- |

N.

întrucât deciziile și numirile, în special guvernamentale, adoptate de junta militară nu respectă normele fundamentale ale statului de drept;

| O. | întrucât Kabiné Komara, care îndeplinea anterior funcția de responsabil în cadrul Băncii Africane de Import-Export, a fost numit în postul de prim-ministru și întrucât s-a constatat că acesta figura pe lista propusă de sindicate pentru postul de prim-ministru cu ocazia evenimentelor din februarie 2007; |
| --- | --- |

O.

întrucât Kabiné Komara, care îndeplinea anterior funcția de responsabil în cadrul Băncii Africane de Import-Export, a fost numit în postul de prim-ministru și întrucât s-a constatat că acesta figura pe lista propusă de sindicate pentru postul de prim-ministru cu ocazia evenimentelor din februarie 2007;

| P. | întrucât s-au înregistrat arestări arbitrare ale unor responsabili militari și civili, |
| --- | --- |

P.

întrucât s-au înregistrat arestări arbitrare ale unor responsabili militari și civili,

| 1. | condamnă preluarea puterii de către un grup de ofițeri și solicită organizarea, în termen de câteva luni, de alegeri legislative și prezidențiale libere și transparente, care să respecte normele internaționale, cu concursul UA și al CEDEAO și cu sprijinul UE, sub autoritatea unui guvern civil de tranziție; |
| --- | --- |

1.

condamnă preluarea puterii de către un grup de ofițeri și solicită organizarea, în termen de câteva luni, de alegeri legislative și prezidențiale libere și transparente, care să respecte normele internaționale, cu concursul UA și al CEDEAO și cu sprijinul UE, sub autoritatea unui guvern civil de tranziție;

| 2. | solicită lansarea unui dialog intern în Guineea cu participarea tuturor partidelor politice, a sindicatelor și a organizațiilor societății civile pentru a deschide calea unei tranziții democratice; |
| --- | --- |

2.

solicită lansarea unui dialog intern în Guineea cu participarea tuturor partidelor politice, a sindicatelor și a organizațiilor societății civile pentru a deschide calea unei tranziții democratice;

| 3. | solicită juntei la putere să respecte drepturile la libertatea de opinie, de expresie și de asociere, în special dreptul de a se reuni pașnic, astfel cum sunt enunțate în Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

solicită juntei la putere să respecte drepturile la libertatea de opinie, de expresie și de asociere, în special dreptul de a se reuni pașnic, astfel cum sunt enunțate în Declarația universală a drepturilor omului;

| 4. | condamnă arestările și detenția fără punerea sub acuzare a unor militari și civili și solicită eliberarea lor imediată dacă nu li se aduce nici o acuzație serioasă; |
| --- | --- |

4.

condamnă arestările și detenția fără punerea sub acuzare a unor militari și civili și solicită eliberarea lor imediată dacă nu li se aduce nici o acuzație serioasă;

| 5. | ia act de angajamentele politice asumate de noii responsabili din Guineea cu privire mai ales la lupta continuă împotriva corupției și la instaurarea unui sistem democratic transparent în Guineea; solicită respectarea acestor angajamente; |
| --- | --- |

5.

ia act de angajamentele politice asumate de noii responsabili din Guineea cu privire mai ales la lupta continuă împotriva corupției și la instaurarea unui sistem democratic transparent în Guineea; solicită respectarea acestor angajamente;

| 6. | felicită UA și CEDEAO pentru deciziile lor de a suspenda participarea Guineei la activitățile lor atât timp cât această țară nu va avea un parlament și un guvern alese în mod democratic; |
| --- | --- |

6.

felicită UA și CEDEAO pentru deciziile lor de a suspenda participarea Guineei la activitățile lor atât timp cât această țară nu va avea un parlament și un guvern alese în mod democratic;

| 7. | solicită inițierea unui dialog politic între UE și autoritățile de tranziție care au preluat puterea în Guineea, în temeiul articolelor 8 și 96 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

7.

solicită inițierea unui dialog politic între UE și autoritățile de tranziție care au preluat puterea în Guineea, în temeiul articolelor 8 și 96 din Acordul de la Cotonou;

| 8. | solicită Comisiei Europene să fie pregătită să înghețe orice formă de ajutor de altă natură decât umanitară și alimentară și să analizeze posibilitatea aplicării de sancțiuni specifice împotriva membrilor autorităților care au preluat puterea cu forța, în absența unei tranziții democratice; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei Europene să fie pregătită să înghețe orice formă de ajutor de altă natură decât umanitară și alimentară și să analizeze posibilitatea aplicării de sancțiuni specifice împotriva membrilor autorităților care au preluat puterea cu forța, în absența unei tranziții democratice;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituțiilor Uniunii Africane, CEDEAO, Adunării parlamentare paritare ACP-UE și autorităților din Guineea. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite, instituțiilor Uniunii Africane, CEDEAO, Adunării parlamentare paritare ACP-UE și autorităților din Guineea.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/118

---

Libertatea presei în Kenya

P6_TA(2009)0031

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2009 privind libertatea presei în Kenya

(2010/C 46 E/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kenya, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kenya,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 2 ianuarie 2009, președintele Kibaki a promulgat legea kenyană a comunicațiilor din 2008 (act de modificare), care a modificat legea kenyană a comunicațiilor din 1998; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 2 ianuarie 2009, președintele Kibaki a promulgat legea kenyană a comunicațiilor din 2008 (act de modificare), care a modificat legea kenyană a comunicațiilor din 1998;

| B. | întrucât legea din 2008, în forma în care a fost adoptată, nu ține seama de libertatea de expresie și de libertatea presei consacrate prin Declarația universală a drepturilor omului și preluate de alte convenții internaționale pe care guvernul Kenyan le-a semnat și le-a ratificat, inclusiv Carta africană a drepturilor omului și popoarelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât legea din 2008, în forma în care a fost adoptată, nu ține seama de libertatea de expresie și de libertatea presei consacrate prin Declarația universală a drepturilor omului și preluate de alte convenții internaționale pe care guvernul Kenyan le-a semnat și le-a ratificat, inclusiv Carta africană a drepturilor omului și popoarelor;

| C. | întrucât principalele două articole care ridică probleme sunt articolele 88 și 46; întrucât articolul 88 conferă Ministerului Informațiilor competențe substanțiale de a efectua percheziții la organizațiile mass-media despre care se consideră că ar constitui amenințări la adresa siguranței naționale și de a le demonta echipamentele de difuzare; întrucât articolul 46 conferă statului puterea de a reglementa conținutul care poate fi difuzat și publicat prin mijloace electronice, respectiv în presa scrisă; |
| --- | --- |

C.

întrucât principalele două articole care ridică probleme sunt articolele 88 și 46; întrucât articolul 88 conferă Ministerului Informațiilor competențe substanțiale de a efectua percheziții la organizațiile mass-media despre care se consideră că ar constitui amenințări la adresa siguranței naționale și de a le demonta echipamentele de difuzare; întrucât articolul 46 conferă statului puterea de a reglementa conținutul care poate fi difuzat și publicat prin mijloace electronice, respectiv în presa scrisă;

| D. | întrucât, în conformitate cu un comunicat de presă emis de Asociația jurnaliștilor din Africa de Est, legea comunicațiilor din 2008 ar conduce la introducerea de către guvern a unei cenzuri directe asupra mass-media; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu un comunicat de presă emis de Asociația jurnaliștilor din Africa de Est, legea comunicațiilor din 2008 ar conduce la introducerea de către guvern a unei cenzuri directe asupra mass-media;

| E. | întrucât prim-ministrul Odinga s-a alăturat largii mișcări care se opune acestei legi; întrucât reprezentații Mișcării Democratice Portocalii au organizat recent o reuniune de criză, susținând că președintele nu s-a consultat cu prim-ministrul asupra legii în cauză; |
| --- | --- |

E.

întrucât prim-ministrul Odinga s-a alăturat largii mișcări care se opune acestei legi; întrucât reprezentații Mișcării Democratice Portocalii au organizat recent o reuniune de criză, susținând că președintele nu s-a consultat cu prim-ministrul asupra legii în cauză;

| F. | întrucât, conform Comisiei naționale kenyiene pentru drepturile omului, promulgarea legii de către președinte arată că Marea Coaliție nu lucrează la unison; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform Comisiei naționale kenyiene pentru drepturile omului, promulgarea legii de către președinte arată că Marea Coaliție nu lucrează la unison;

| G. | întrucât libertatea de expresie este un drept uman fundamental, prevăzut în articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de expresie este un drept uman fundamental, prevăzut în articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului;

| H. | întrucât, acum un an, în urma alegerilor prezidențiale viciate din Kenya, demonstrații de stradă au condus la revolte și conflicte etnice care s-au răspândit în toată țara și care au provocat peste 1 000 de decese și lăsarea fără adăpost a 350 000 de persoane, |
| --- | --- |

H.

întrucât, acum un an, în urma alegerilor prezidențiale viciate din Kenya, demonstrații de stradă au condus la revolte și conflicte etnice care s-au răspândit în toată țara și care au provocat peste 1 000 de decese și lăsarea fără adăpost a 350 000 de persoane,

| 1. | regretă faptul că președintele Kibaki a semnat legea kenyană a comunicațiilor (act de modificare), refuzând să ia în considerare numeroasele rezerve exprimate la momentul respectiv cu privire la această lege; |
| --- | --- |

1.

regretă faptul că președintele Kibaki a semnat legea kenyană a comunicațiilor (act de modificare), refuzând să ia în considerare numeroasele rezerve exprimate la momentul respectiv cu privire la această lege;

| 2. | salută, cu toate acestea, inițiativa recentă a președintelui Kibaki de a revizui legea comunicațiilor și de a lua în considerare modificări ale acestei legislații propuse de membrii ai mass-media; |
| --- | --- |

2.

salută, cu toate acestea, inițiativa recentă a președintelui Kibaki de a revizui legea comunicațiilor și de a lua în considerare modificări ale acestei legislații propuse de membrii ai mass-media;

| 3. | își reiterează angajamentul față de libertatea presei și de drepturile fundamentale la libertatea de expresie, informare și asociere; subliniază că accesul la informații ce reprezintă pluralitatea de opinii este esențial pentru a conferi o autonomie crescută cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

își reiterează angajamentul față de libertatea presei și de drepturile fundamentale la libertatea de expresie, informare și asociere; subliniază că accesul la informații ce reprezintă pluralitatea de opinii este esențial pentru a conferi o autonomie crescută cetățenilor;

| 4. | invită guvernul kenyan să inițieze consultări cu părțile interesate pentru a ajunge la un consens asupra celei mai bune modalități de reglementare a industriei comunicațiilor fără a interfera cu libertatea presei; solicită președintelui Kibabi și prim-ministrului Odinga să facă toate eforturile pentru a garanta că orice versiune actualizată a legii comunicațiilor va fi compatibilă cu principiile libertății de expresie și de informare; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul kenyan să inițieze consultări cu părțile interesate pentru a ajunge la un consens asupra celei mai bune modalități de reglementare a industriei comunicațiilor fără a interfera cu libertatea presei; solicită președintelui Kibabi și prim-ministrului Odinga să facă toate eforturile pentru a garanta că orice versiune actualizată a legii comunicațiilor va fi compatibilă cu principiile libertății de expresie și de informare;

| 5. | subliniază necesitatea de a pune capăt culturii impunității în Kenya, pentru a-i putea conferi justiției pe cei responsabili pentru violențele post-electorale de anul trecut; solicită să se instituie o comisie independentă, formată din experți locali și internaționali, care să fie responsabilă de anchete și investigații; ia act de faptul că președintele Kibaki și prim-ministrul Odinga au fost de acord, teoretic, cu constituirea unei astfel de comisii, dar aceasta nu a fost încă formată; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a pune capăt culturii impunității în Kenya, pentru a-i putea conferi justiției pe cei responsabili pentru violențele post-electorale de anul trecut; solicită să se instituie o comisie independentă, formată din experți locali și internaționali, care să fie responsabilă de anchete și investigații; ia act de faptul că președintele Kibaki și prim-ministrul Odinga au fost de acord, teoretic, cu constituirea unei astfel de comisii, dar aceasta nu a fost încă formată;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului Kenyei, co-președinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE, Comunității Est-Africane și Președinților Comisiei și Consiliului Executiv ale Uniunii Africane. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului Kenyei, co-președinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE, Comunității Est-Africane și Președinților Comisiei și Consiliului Executiv ale Uniunii Africane.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 13 ianuarie 2009

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/120

---

Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile *

P6_TA(2009)0001

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile (10972/2007 - COM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

(2010/C 46 E/21)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (10972/2007 - COM(2007)0325), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (10972/2007 - COM(2007)0325),

| — | având în vedere articolul 80 alineatul (2), articolul 133 alineatul (4), articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (4) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 80 alineatul (2), articolul 133 alineatul (4), articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (4) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0275/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0275/2008),

| — | având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0468/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0468/2008),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/120

---

Regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) *

P6_TA(2009)0002

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (versiune codificată) (COM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

(2010/C 46 E/22)

(Procedura de consultare – codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0488), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0488),

| — | având în vedere articolul 26, articolele 87 – 89, articolul 132 și următorul, precum și articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0334/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26, articolele 87 – 89, articolul 132 și următorul, precum și articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0334/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0510/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0510/2008),

| A. | întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/121 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/121

---

Regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social (versiune codificată) *

P6_TA(2009)0003

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre, și transferului sediului social al unei SE sau SCE între statele membre (versiune codificată) (COM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

(2010/C 46 E/23)

(Procedura de consultare – codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0492), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0492),

| — | având în vedere articolul 94 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0336/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 94 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0336/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0511/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0511/2008),

| A. | întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/122

---

Adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene *

P6_TA(2009)0004

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Regulamentului de procedură al Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene în ceea ce privește adaptarea regimului lingvistic aplicabil recursurilor formulate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice a Uniunii Europene (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

(2010/C 46 E/24)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13301/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13301/2008),

| — | având în vedere articolul 245 al doilea paragraf din Tratatul CE și articolul 160 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0348/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 245 al doilea paragraf din Tratatul CE și articolul 160 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0348/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0508/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0508/2008),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul supus consultării; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul supus consultării;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/123 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/123

---

Utilizarea durabilă a pesticidelor ***II

P6_TA(2009)0010

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru acțiuni comunitare în vederea utilizării durabile a pesticidelor (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

(2010/C 46 E/25)

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția comună a Consiliului (6124/2008 – C6-0323/2008) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția comună a Consiliului (6124/2008 – C6-0323/2008) (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0373),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0443/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0443/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 254 E, 7.10.2008, p. 1.

(2)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 157.

---

P6_TC2-COD(2006)0132

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva ...)

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/124 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/124

---

Introducerea pe piață a produselor fitosanitare ***II

P6_TA(2009)0011

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

(2010/C 46 E/26)

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția comună a Consiliului (11119/8/2008 - C6-0326/2008) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția comună a Consiliului (11119/8/2008 - C6-0326/2008) (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0388), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0388),

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0093), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0093),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0444/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0444/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 266 E, 21.10.2008, p. 1.

(2)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 181.

---

P6_TC2-COD(2006)0136

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 13 ianuarie 2009 privind Regulamentul 2009/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor Consiliului nr. 79/117/CEE/și 91/414/CEE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. ...)

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/125 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/125

---

Coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) ***I

P6_TA(2009)0012

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind anumite organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) (COM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

(2010/C 46 E/27)

(Procedura de codecizie: reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0458), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0458),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 47 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0287/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 47 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0287/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1);

| — | având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0497/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0497/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P6_TC1-COD(2008)0153

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/65/CE.)

---

Miercuri, 14 ianuarie 2009

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/126

---

Elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre ***I

P6_TA(2009)0015

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre (COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0619), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0619),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0359/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0359/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0500/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0500/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | aprobă Declarațiile comune anexate la aceasta; |
| --- | --- |

2.

aprobă Declarațiile comune anexate la aceasta;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2007)0216

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind adoptarea Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 444/2009.)

---

ANEXĂ

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului privind necesitatea sporirii securității pașapoartelor și a documentelor de călătorie prin utilizarea unor documente de origine sigure

Fără a aduce atingere competențelor statelor membre privind emiterea de pașapoarte și alte documente de călătorie, Parlamentul European și Consiliul subliniază că obiectivul de a consolida securitatea pașapoartelor poate fi subminat în cazul în care se emit pașapoarte pe baza unor „documente de origine” care nu sunt fiabile.

Pașaportul în sine reprezintă numai unul din elementele lanțului de securitate care începe cu prezentarea documentelor de origine, continuă cu înregistrarea datelor biometrice și se încheie cu compararea la punctele de control la frontieră. Siguranța acestui lanț nu poate fi mai mare decât siguranța verigii sale celei mai slabe.

Parlamentul European și Consiliul constată că în statele membre se înregistrează o mare diversitate de situații și proceduri în ceea ce privește „documentele de origine” ce trebuie prezentate pentru solicitarea eliberării unui pașaport și că, în mod normal, aceste documente posedă mai puține elemente de securitate decât pașaportul în sine și prezintă un risc mai ridicat de a face obiectul falsificării și contrafacerii.

Prin urmare, Consiliul pregătește un chestionar pentru statele membre pentru a putea compara procedurile și documentele necesare în fiecare stat membru pentru emiterea unui pașaport sau a unui document de călătorie. Această analiză ar trebui să evalueze necesitatea eventuală de a elabora principii sau orientări comune privind cele mai bune practici în acest domeniu.

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la studiul menționat la articolul 5a

Parlamentul European și Consiliul observă că un singur studiu va fi realizat de către Comisie, în sensul articolului 5a din prezentul regulament și al articolului 2 din [proiectul de] regulament de modificare a Instrucțiunilor consulare comune.

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/128

---

Contractele de achiziții publice în domeniile apărării și securității ***I

P6_TA(2009)0016

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor de atribuire a anumitor contracte de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii în domeniile apărării și securității (COM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

(2010/C 46 E/29)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0766), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0766),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0467/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0467/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0415/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0415/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

P6_TC1-COD(2007)0280

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/81/CE.)

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/129

---

Substanțe și preparate periculoase (diclormetan) ***I

P6_TA(2009)0017

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase (diclormetan)) (COM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

(2010/C 46 E/30)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0080),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0068/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0068/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6–0341/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6–0341/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2008)0033

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 ianuarie 2009 privind Decizia nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului în ceea ce privește restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea diclormetanului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 455/2009/CE.)

---

| 24.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 46/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 46/130

---

Autorizarea ratificării Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188)*

P6_TA(2009)0018

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 ianuarie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului (Convenția 188) (COM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

(2010/C 46 E/31)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0320), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0320),

| — | având în vedere Convenția nr. 188 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului adoptată la 14 iunie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 188 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului adoptată la 14 iunie 2007,

| — | având în vedere articolul 42 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0218/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0218/2008),

| — | având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru pescuit (A6-0423/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru pescuit (A6-0423/2008),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului;

| 2. | îndeamnă toate statele membre ale UE să procedeze de urgență la ratificarea convenției și să pună în aplicare conținutul acesteia înainte de încheierea procesului de ratificare; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă toate statele membre ale UE să procedeze de urgență la ratificarea convenției și să pună în aplicare conținutul acesteia înainte de încheierea procesului de ratificare;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---