# Euroopa Liidu L 41/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide12. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 41

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide12. veebruar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 125/2009, 11. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 125/2009, 11. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/117/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 7. aprill 2008, Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusikäsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta | 3 |
| Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping | 5 |
| | | 2009/118/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5 | 12 |
| | | 2009/119/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ja Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/120/Euratom |
| | * | Komisjoni soovitus, 11. veebruar 2009, tuumamaterjali arvestus- ja kontrollisüsteemi rakendamise kohta tuumaseadmete käitajate poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 785 all) | 17 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/117/EÜ

*

Nõukogu otsus, 7. aprill 2008, Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusikäsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

3

Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping

5

2009/118/EÜ

*

Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

12

2009/119/EÜ

*

Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ja Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

16

SOOVITUSED

Komisjon

2009/120/Euratom

*

Komisjoni soovitus, 11. veebruar 2009, tuumamaterjali arvestus- ja kontrollisüsteemi rakendamise kohta tuumaseadmete käitajate poolt
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 785 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 785 all)

17

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 166/08/COL, 12. märts 2008, väidetava riigiabi kohta Norra põhjapõtrade tapatööstusele (Norra) | 24 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 167/08/COL, 12. märts 2008, väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta ettevõtjale Troms Tre AS (Norra) | 26 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 301/08/COL, 21. mai 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsus nr 378/07/COL | 28 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 302/08/COL, 21. mai 2008, Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks 27. juuni 1994. aasta EFTA järelevalveameti otsus nr 71/94/COL (viimati muudetud EFTA järelevalveameti 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL) | 32 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 166/08/COL, 12. märts 2008, väidetava riigiabi kohta Norra põhjapõtrade tapatööstusele (Norra)

24

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 167/08/COL, 12. märts 2008, väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta ettevõtjale Troms Tre AS (Norra)

26

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 301/08/COL, 21. mai 2008, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsus nr 378/07/COL

28

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 302/08/COL, 21. mai 2008, Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks 27. juuni 1994. aasta EFTA järelevalveameti otsus nr 71/94/COL (viimati muudetud EFTA järelevalveameti 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL)

32

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 125/2009,

11. veebruar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 195,3 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,2 |
| TN | 112,2 |
| TR | 89,3 |
| ZZ | 101,7 |
| 0707 00 05 | JO | 170,1 |
| MA | 134,2 |
| TR | 152,3 |
| ZZ | 152,2 |
| 0709 90 70 | MA | 105,0 |
| TR | 153,9 |
| ZZ | 129,5 |
| 0709 90 80 | EG | 103,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0805 10 20 | EG | 46,5 |
| IL | 50,6 |
| MA | 56,5 |
| TN | 39,8 |
| TR | 61,8 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | IL | 150,3 |
| MA | 105,9 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 90,2 |
| JM | 101,6 |
| MA | 161,0 |
| PK | 48,3 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 89,6 |
| 0805 50 10 | EG | 44,9 |
| MA | 55,1 |
| TR | 58,1 |
| ZZ | 52,7 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 90,4 |
| CL | 67,8 |
| CN | 79,0 |
| MK | 32,6 |
| US | 111,6 |
| ZZ | 78,9 |
| 0808 20 50 | AR | 106,4 |
| CL | 57,1 |
| CN | 52,9 |
| US | 110,5 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 85,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

195,3

JO

68,6

MA

43,2

TN

112,2

TR

89,3

ZZ

101,7

0707 00 05

JO

170,1

MA

134,2

TR

152,3

ZZ

152,2

0709 90 70

MA

105,0

TR

153,9

ZZ

129,5

0709 90 80

EG

103,6

ZZ

103,6

0805 10 20

EG

46,5

IL

50,6

MA

56,5

TN

39,8

TR

61,8

ZA

44,9

ZZ

50,0

0805 20 10

IL

150,3

MA

105,9

TR

52,0

ZZ

102,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

90,2

JM

101,6

MA

161,0

PK

48,3

TR

64,3

ZZ

89,6

0805 50 10

EG

44,9

MA

55,1

TR

58,1

ZZ

52,7

0808 10 80

AR

91,9

CA

90,4

CL

67,8

CN

79,0

MK

32,6

US

111,6

ZZ

78,9

0808 20 50

AR

106,4

CL

57,1

CN

52,9

US

110,5

ZA

98,2

ZZ

85,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. aprill 2008,

Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusikäsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2009/117/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 5. juunil 2003 komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga.

| (2) | Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Nepaliga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühendusega sõlmitava lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Nepaliga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.

| (3) | Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamine kiidetakse ühenduse nimel heaks, eeldusel et kõnealune leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule ühenduse nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. (1)

Artikkel 4

Nõukogu eesistujat volitatakse esitama lepingu artikli 9 lõikes 2 ettenähtud teade.

Luxembourg, 7. aprill 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŽERJAV

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ja

NEPALI VALITSUS

teiselt poolt,

(edaspidi „lepinguosalised”),

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse mitme liikmesriigi ja Nepali vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asuvatel ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,

TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Nepali vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,

TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahel sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud peaksid olema kooskõlas Nepali ja Euroopa Ühenduse õigusega ning looma elujõulise ja kindla õigusliku aluse, et tagada Euroopa Ühenduse ja Nepali vaheliste lennuteenuste järjepidevus ja areng,

MÄRKIDES, et käesolev leping ei pea mõjutama Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätteid, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega,

MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,

TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Nepali vahel sõlmitud kahepoolsete lennunduslepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel; või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,

MÄRKIDES, et käesoleva lepingu raames ei ole Euroopa Ühenduse eesmärgiks Euroopa Ühenduse ja Nepali vahelise lennuliikluse kogumahu muutmine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Nepali lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste „liikmesriigid” Euroopa Ühenduse liikmesriike.

2.   Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.

3.   Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.

Artikkel 2

Määramine, tegevusloa andmine ja selle tühistamine

1.   Käesoleva artikli lõige 3 asendab II lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjate määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Nepali poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 4 asendab II lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjale tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

2.   Käesoleva artikli lõige 3 asendab II lisa punktis a loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjate määramisega Nepali poolt ning sellele asjaomase liikmesriigi poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 4 asendab II lisa punktis b loetletud artiklite vastavad sätted seoses lennuettevõtjale tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.

3.   Kui lennuettevõtja(d) on määratud ja selle (nende) taotlused on saabunud tegevus- ja muude lubade väljastamiseks ettenähtud vormis ja viisil, annab iga osaline vastavalt lõigetele 4 ja 5 minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:

| a) | lennuettevõtja on määranud liikmesriik:






  i) | lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; ning |
| --- | --- | --- |

a)

lennuettevõtja on määranud liikmesriik:

i)

lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; ning

| ii) | lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ning |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud; ning

| iii) | lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või III lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja nendepoolse tõhusa kontrolli all; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või III lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja nendepoolse tõhusa kontrolli all;

| b) | lennuettevõtja on määranud Nepal:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht on Nepal; ning |
| --- | --- | --- |

b)

lennuettevõtja on määranud Nepal:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht on Nepal; ning

| ii) | lennuettevõtja on Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all. |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja on Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all.

4.   Kumbki osaline võib teise osalise määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:

| a) | lennuettevõtja on määranud liikmesriik:






  i) | lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; või |
| --- | --- | --- |

a)

lennuettevõtja on määranud liikmesriik:

i)

lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega; või

| ii) | lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; või |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; või

| iii) | lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste III lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all; või |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste III lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all; või

| b) | lennuettevõtja on määranud Nepal:






  i) | lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Nepal; või |
| --- | --- | --- |

b)

lennuettevõtja on määranud Nepal:

i)

lennuettevõtja põhitegevuskoht ei ole Nepal; või

| ii) | lennuettevõtja ei ole Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all; või |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja ei ole Nepali tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all; või

| iii) | Nepali määratud lennuettevõtja enamusaktsiad või kontroll asjaomase lennuettevõtja üle on kolmanda riigi käes, kes ei nõustu ühenduses asutatud ühenduse lennuettevõtjate määramisega. |
| --- | --- |

iii)

Nepali määratud lennuettevõtja enamusaktsiad või kontroll asjaomase lennuettevõtja üle on kolmanda riigi käes, kes ei nõustu ühenduses asutatud ühenduse lennuettevõtjate määramisega.

5.   Lõikest 4 tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Nepal liikmesriikide lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.

Artikkel 3

Ohutus

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Nepali valitsuse õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Nepali valitsuse vahelise lepingu ohutusalastest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.

Artikkel 4

Lennukikütuse maksustamine

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Olenemata muudest vastupidistest sätetest, ei takista II lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Nepali määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis peab lennuühendust kõnealuse liikmesriigi teatava punkti ja selle liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi territooriumil asuva muu punkti vahel.

Artikkel 5

Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid

1.   Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis e loetletud artiklite vastavaid sätteid.

2.   Tariifide suhtes, mida kohaldavad Nepali valitsuse määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul I lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab II lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.

Artikkel 6

Vastavus konkurentsieeskirjadele

1.   Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei takista I lisas loetletud lepingutes sätestatu i) soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) ei tugevdata sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju; ega iii) delegeerita eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.

2.   I lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.

Artikkel 7

Lepingu lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 8

Läbivaatamine või muutmine

Lepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.

Artikkel 9

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

2.   Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3.   I lisa punktis b on loetletud liikmesriikide ja Nepali valitsuse vahelised lepingud ja muud kokkulepped, mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval ei ole veel jõustunud ning mida ajutiselt ei kohaldata. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide selliste lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.

Artikkel 10

Lõpetamine

1.   Kui I lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätteid, mis on seotud asjaomase I lisas loetletud lepinguga.

2.   Kui kõik I lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.

Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning nepali keeles kahe tuhande üheksanda aasta jaanuarikuu kahekümne kolmandal päeval Brüsselis.

За Европейската Общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska Gemenskapen

Image

Image

Image

За правителството на Непал

Por el Gobierno de Nepal

Za vládu Nepálu

For Nepals regering

Für die Regierung von Nepal

Nepali valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση του Νεπάλ

For the Government of Nepal

Pour le gouvernement du Népal

Per il governo del Nepal

Nepālas valdības vārdā

Nepalo vyriausybės vardu

Nepál kormánya részéről

Għall-Gvern tan-Nepal

Voor de Regering van Nepal

W imieniu Rządu Nepalu

Pelo Governo do Nepal

Pentru Guvernul Nepalului

Za vládu Nepálu

Za vlado Nepala

Nepalin hallituksen puolesta

För Nepals regering

Image

Image

I LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 1 VIIDATUD LEPINGUD

| a) | Nepali valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt






  — | Austria föderaalvalitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, allakirjutatud Kathmandus 29. oktoobril 1997, edaspidi II lisas „Nepali-Austria leping”; |
| --- | --- | --- |

a)

Nepali valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt

—

Austria föderaalvalitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline tsiviillennutranspordi leping, allakirjutatud Kathmandus 29. oktoobril 1997, edaspidi II lisas „Nepali-Austria leping”;

| — | Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Luxembourgis 18. juunil 1999, edaspidi II lisas „Nepali-Luksemburgi leping”; |
| --- | --- |

—

Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Luxembourgis 18. juunil 1999, edaspidi II lisas „Nepali-Luksemburgi leping”;

| — | Madalmaade Kuningriigi ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Schipholi lennujaamas 10. juunil 1998, edaspidi II lisas „Nepali-Madalmaade leping”; |
| --- | --- |

—

Madalmaade Kuningriigi ja Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Schipholi lennujaamas 10. juunil 1998, edaspidi II lisas „Nepali-Madalmaade leping”;

| — | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Kathmandus 3. märtsil 1994, edaspidi II lisas „Nepali-Ühendkuningriigi leping”; |
| --- | --- |

—

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, sõlmitud Kathmandus 3. märtsil 1994, edaspidi II lisas „Nepali-Ühendkuningriigi leping”;

| b) | lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja alla kirjutanud Nepali valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ajutiselt ei kohaldata.






  — | Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 7. juulil 1998, edaspidi II lisas „Nepali-Prantsusmaa leping”; |
| --- | --- | --- |

b)

lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mille on parafeerinud ja alla kirjutanud Nepali valitsus ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ajutiselt ei kohaldata.

—

Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 7. juulil 1998, edaspidi II lisas „Nepali-Prantsusmaa leping”;

| — | Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud ja lisatud 3. liitena Bonnis 26. juulil 2000 sõlmitud protokollile, edaspidi II lisas „Nepali-Saksamaa leping”; |
| --- | --- |

—

Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ning Tema Majesteedi Nepali valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud ja lisatud 3. liitena Bonnis 26. juulil 2000 sõlmitud protokollile, edaspidi II lisas „Nepali-Saksamaa leping”;

| — | Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 8. mail 1992, edaspidi II lisas „Nepali-Itaalia leping”. |
| --- | --- |

—

Tema Majesteedi Nepali valitsuse ning Itaalia Vabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, parafeeritud Kathmandus 8. mail 1992, edaspidi II lisas „Nepali-Itaalia leping”.

II LISA

I LISAS LOETLETUD LEPINGUTE ARTIKLID, MILLELE VIIDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLITES 2–6

| a) | Liikmesriigipoolne määramine:






  — | Nepali-Austria lepingu artikkel 4; |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmesriigipoolne määramine:

—

Nepali-Austria lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Itaalia lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Nepali-Itaalia lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 3; |
| --- | --- |

—

Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 3;

| — | Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 5;

| — | Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;

| b) | tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:






  — | Nepali-Austria lepingu artikkel 4; |
| --- | --- | --- |

b)

tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:

—

Nepali-Austria lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 5;

| — | Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Itaalia lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Nepali-Itaalia lepingu artikkel 5;

| — | Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 4; |
| --- | --- |

—

Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 4;

| — | Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 6;

| — | Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5; |
| --- | --- |

—

Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;

| c) | ohutus:






  — | Nepali-Austria lepingu artikkel 8; |
| --- | --- | --- |

c)

ohutus:

—

Nepali-Austria lepingu artikkel 8;

| — | Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 9; |
| --- | --- |

—

Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 9;

| — | Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 14; |
| --- | --- |

—

Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 14;

| — | Nepali-Itaalia lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Nepali-Itaalia lepingu artikkel 10;

| — | Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 6;

| — | Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 10;

| d) | lennukikütuse maksustamine:






  — | Nepali-Austria lepingu artikkel 9; |
| --- | --- | --- |

d)

lennukikütuse maksustamine:

—

Nepali-Austria lepingu artikkel 9;

| — | Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 12; |
| --- | --- |

—

Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 12;

| — | Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 7; |
| --- | --- |

—

Nepali-Saksamaa lepingu artikkel 7;

| — | Nepali-Itaalia lepingu artikkel 6; |
| --- | --- |

—

Nepali-Itaalia lepingu artikkel 6;

| — | Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 8;

| — | Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 13; |
| --- | --- |

—

Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 13;

| — | Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 8;

| e) | Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:






  — | Nepali-Austria lepingu artikkel 12; |
| --- | --- | --- |

e)

Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:

—

Nepali-Austria lepingu artikkel 12;

| — | Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 14; |
| --- | --- |

—

Nepali-Prantsusmaa lepingu artikkel 14;

| — | Nepali-Itaalia lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Nepali-Itaalia lepingu artikkel 8;

| — | Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 10; |
| --- | --- |

—

Nepali-Luksemburgi lepingu artikkel 10;

| — | Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 8; |
| --- | --- |

—

Nepali-Madalmaade lepingu artikkel 8;

| — | Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7. |
| --- | --- |

—

Nepali-Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.

III LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 2 OSUTATUD MUUD RIIGID

| a) | Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

a)

Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| b) | Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

b)

Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| c) | Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel); |
| --- | --- |

c)

Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);

| d) | Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel). |
| --- | --- |

d)

Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).

---

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. veebruar 2009,

mille kohaselt lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

(Ainult tšehhi- ja saksakeelne tekst on autentne)

(2009/118/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjades, mis saabusid komisjoni peasekretariaati 2008. aasta 19. mail, palusid Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik luba kohaldada maksualaseid erimeetmeid seoses kõnealuste riikide vaheliste teatavate piirisildade ehituse ja hooldusega Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud piirisildade ehituse ja hoolduse eest vastutuse jagamise lepingu alusel (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(1)

Kirjades, mis saabusid komisjoni peasekretariaati 2008. aasta 19. mail, palusid Tšehhi Vabariik ja Saksamaa Liitvabariik luba kohaldada maksualaseid erimeetmeid seoses kõnealuste riikide vaheliste teatavate piirisildade ehituse ja hooldusega Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud piirisildade ehituse ja hoolduse eest vastutuse jagamise lepingu alusel (edaspidi „leping”).

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 2. oktoobri 2008. aasta kirjaga teisi liikmesriike Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 7. oktoobri 2008. aasta kirjas Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 2. oktoobri 2008. aasta kirjaga teisi liikmesriike Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 7. oktoobri 2008. aasta kirjas Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Kõnealuse erimeetme eesmärk on kohaldada kõnealuste piirisildade ehitus- ja hooldustöödeks ette nähtud selliste kaubatarnete ja sellise teenuste osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise suhtes, mille koht peaks käibemaksueeskirjade kohaselt olema liikmesriigis, kus sild asub, selle liikmesriigi käibemaksu, kes vastavalt lepingule (mis sätestab vastutuse jagamise) vastutab silla ehituse ja hoolduse eest. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse erimeetme eesmärk on kohaldada kõnealuste piirisildade ehitus- ja hooldustöödeks ette nähtud selliste kaubatarnete ja sellise teenuste osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise suhtes, mille koht peaks käibemaksueeskirjade kohaselt olema liikmesriigis, kus sild asub, selle liikmesriigi käibemaksu, kes vastavalt lepingule (mis sätestab vastutuse jagamise) vastutab silla ehituse ja hoolduse eest.

| (4) | Erimeetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga kaubatarne ja teenuse osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Tšehhi Vabariik või Saksamaa Liitvabariik. Tšehhi Vabariigi territooriumil piirisillaga seoses tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Tšehhi Vabariigis kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Saksamaa territooriumil tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu. |
| --- | --- |

(4)

Erimeetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga kaubatarne ja teenuse osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Tšehhi Vabariik või Saksamaa Liitvabariik. Tšehhi Vabariigi territooriumil piirisillaga seoses tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Tšehhi Vabariigis kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Saksamaa territooriumil tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu.

| (5) | Seega on erandi eesmärk lihtsustada kõnealuste sildade ehitus- ja hooldustööde käibemaksustamist, lugedes iga silla ainult lepingu kohaselt ehituse ja hoolduse eest vastutava liikmesriigi territooriumil asuvaks. |
| --- | --- |

(5)

Seega on erandi eesmärk lihtsustada kõnealuste sildade ehitus- ja hooldustööde käibemaksustamist, lugedes iga silla ainult lepingu kohaselt ehituse ja hoolduse eest vastutava liikmesriigi territooriumil asuvaks.

| (6) | Lepingu sõlmimise ajal olemasolevad või kavandatud piirisillad on loetletud käesoleva otsuse lisas. Diplomaatiliste nootide vahetamise teel võib tulevikus siiski muid sildu lisada lepingu reguleerimisalasse ning erandit tuleks seega kohaldada ka kõnealuste muude sildade suhtes vastavalt laiendatud lepingule. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu sõlmimise ajal olemasolevad või kavandatud piirisillad on loetletud käesoleva otsuse lisas. Diplomaatiliste nootide vahetamise teel võib tulevikus siiski muid sildu lisada lepingu reguleerimisalasse ning erandit tuleks seega kohaldada ka kõnealuste muude sildade suhtes vastavalt laiendatud lepingule.

| (7) | Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele, |
| --- | --- |

(7)

Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele ühenduse omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tšehhi Vabariigil ja Saksamaa Liitvabariigil lubatakse kohaldada käesoleva otsuse artiklites 2 ja 3 sätestatud tingimustel meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivist 2006/112/EÜ, seoses ühe plaanitud piirisilla ehituse ja edaspidise hooldusega ja olemasoleva kahekümne kahe piirisilla hooldusega, mis kõik asuvad osaliselt Tšehhi Vabariigi ja osaliselt Saksamaa Liitvabariigi territooriumil vastavalt Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud piirisildade ehituse ja hoolduse eest vastutuse jagamise lepingule (edaspidi „leping”). Üksikasjalik teave kõnealuste sildade kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas. Käesolevat luba kohaldatakse ka mis tahes muude selliste sildade ehitamise ja hoolduse suhtes, millele diplomaatiliste nootide vahetamise tulemusel kohaldatakse lepingut.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisildu, mille ehitamise ja hooldamise eest vastutab Tšehhi Vabariik, ja piirisildu, mille hooldamise eest vastutab ainult Tšehhi Vabariik, nende ehitus- ja hooldustöödeks ette nähtud kaubatarnete ja teenuste osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise maksustamisel Tšehhi Vabariigi territooriumi osana.

Artikkel 3

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 käsitatakse piirisildu, mille ehitamise ja hooldamise eest vastutab Saksamaa Liitvabariik, ja piirisildu, mille hooldamise eest vastutab ainult Saksamaa Liitvabariik, nende ehitus- ja hooldustöödeks ette nähtud kaubatarnete ja teenuste osutamise ning kaupade ühendusesisese soetamise maksustamisel Saksamaa territooriumi osana.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 10. veebruar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KALOUSEK

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud sillad:

| 1. | Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmise piirisilla ehituse ja hoolduse eest:






  a) | piirisild üle Načetínský potoki/Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau vahel XIII piirialal, piirikivide 10/5 ja 10/6 vahel. |
| --- | --- | --- |

1.

Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmise piirisilla ehituse ja hoolduse eest:

a)

piirisild üle Načetínský potoki/Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau vahel XIII piirialal, piirikivide 10/5 ja 10/6 vahel.

| 2. | Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:






  a) | piirisild üle Zlatý potoki/Goldbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni vahel XVII piirialal, piirikivide 10 ja 10/1 vahel; |
| --- | --- | --- |

2.

Saksamaa Liitvabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:

a)

piirisild üle Zlatý potoki/Goldbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni vahel XVII piirialal, piirikivide 10 ja 10/1 vahel;

| b) | piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Loučná ja Oberwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel; |
| --- | --- |

b)

piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Loučná ja Oberwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel;

| c) | piirisild üle Polava/Pöhlbachi, České Hamry ja Hammerunterwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 5 ja 6 vahel; |
| --- | --- |

c)

piirisild üle Polava/Pöhlbachi, České Hamry ja Hammerunterwiesenthali vahel XVI piirialal, piirikivide 5 ja 6 vahel;

| d) | piirisild üle Načetínský potoki/Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau/Grünthali vahel XIII piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel. |
| --- | --- |

d)

piirisild üle Načetínský potoki/Natzschungi, Brandovi ja Olbernhau/Grünthali vahel XIII piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel.

| e) | piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Hora sv. Kateřiny ja Deutschkatharinenbergi vahel XIII piirialal, piirikivide 2/8 ja 3 vahel; |
| --- | --- |

e)

piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Hora sv. Kateřiny ja Deutschkatharinenbergi vahel XIII piirialal, piirikivide 2/8 ja 3 vahel;

| f) | piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Nová Ves v Horáchi ja Deutschneudorfi vahel XII piirialal, piirikivide 17 ja 18 vahel; |
| --- | --- |

f)

piirisild üle Svídnice/Schweinitzi, Nová Ves v Horáchi ja Deutschneudorfi vahel XII piirialal, piirikivide 17 ja 18 vahel;

| g) | piirisild üle Flájský potoki/Flöha, Český Jiřetíni ja Deutschgeorgenthali vahel XII piirialal, piirikivide 1 ja 1/1 vahel; |
| --- | --- |

g)

piirisild üle Flájský potoki/Flöha, Český Jiřetíni ja Deutschgeorgenthali vahel XII piirialal, piirikivide 1 ja 1/1 vahel;

| h) | piirisild üle Mohelnice/Weiße Müglitzi, Fojtovice’i ja Fürstenau vahel X piirialal, piirikivide 5/29 ja 6 vahel; |
| --- | --- |

h)

piirisild üle Mohelnice/Weiße Müglitzi, Fojtovice’i ja Fürstenau vahel X piirialal, piirikivide 5/29 ja 6 vahel;

| i) | piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Jetřichovice’i ja Hinterhermsdorfi/Raabensteine’i vahel VII piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel; |
| --- | --- |

i)

piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Jetřichovice’i ja Hinterhermsdorfi/Raabensteine’i vahel VII piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel;

| j) | piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Doubice ja Hinterhermsdorfi vahel VI piirialal, piirikivide 23/21 ja 24 vahel; |
| --- | --- |

j)

piirisild üle Křinice/Kirnitzschi, Zadní Doubice ja Hinterhermsdorfi vahel VI piirialal, piirikivide 23/21 ja 24 vahel;

| k) | piirisild üle Čertova voda/Teufelsbachi, Bučina ja Finsterau vahel XI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel; |
| --- | --- |

k)

piirisild üle Čertova voda/Teufelsbachi, Bučina ja Finsterau vahel XI piirialal, piirikivide 9 ja 10 vahel;

| l) | piirisild üle Údolský potoki/Ruthenbächle, Stožec-Nové Údolí ja Haidmühle vahel XII piirialal, piirikivide 9/1 ja 9/2 vahel; |
| --- | --- |

l)

piirisild üle Údolský potoki/Ruthenbächle, Stožec-Nové Údolí ja Haidmühle vahel XII piirialal, piirikivide 9/1 ja 9/2 vahel;

| m) | piirisild üle Černice/Bayerischer Schwarzbach, Rybník-Švarcava ja Stadlerni vahel VII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel; |
| --- | --- |

m)

piirisild üle Černice/Bayerischer Schwarzbach, Rybník-Švarcava ja Stadlerni vahel VII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel;

| n) | piirisild üle Lomnička/Helmbachi, Zadní Chalupy ja Helmhofi vahel IX piirialal, piirikivi 17/2 juures. |
| --- | --- |

n)

piirisild üle Lomnička/Helmbachi, Zadní Chalupy ja Helmhofi vahel IX piirialal, piirikivi 17/2 juures.

| 3. | Tšehhi Vabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:






  a) | piirisild üle Komáří potoki/Mückenbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni (Zollstraße) vahel XVII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel; |
| --- | --- | --- |

3.

Tšehhi Vabariik vastutab järgmiste piirisildade hoolduse eest:

a)

piirisild üle Komáří potoki/Mückenbachi, Český Mlýni ja Rittersgrüni (Zollstraße) vahel XVII piirialal, piirikivide 11 ja 12 vahel;

| b) | piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Vejprty ja Bärensteini vahel XVI piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel; |
| --- | --- |

b)

piirisild üle Polava/Pöhlbachi, Vejprty ja Bärensteini vahel XVI piirialal, piirikivide 1 ja 2 vahel;

| c) | piirisild üle Schweinitzi/Svídnice, Mníšeki ja Deutscheinsiedeli vahel XII piirialal, piirikivide 13 ja 14 vahel; |
| --- | --- |

c)

piirisild üle Schweinitzi/Svídnice, Mníšeki ja Deutscheinsiedeli vahel XII piirialal, piirikivide 13 ja 14 vahel;

| d) | piirisild, millel on maantee II/267 ja S 154, üle Vilémovský potoki/Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel; |
| --- | --- |

d)

piirisild, millel on maantee II/267 ja S 154, üle Vilémovský potoki/Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel;

| e) | piirisild, millel on kõnnitee üle Vilémovský potoki/Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel; |
| --- | --- |

e)

piirisild, millel on kõnnitee üle Vilémovský potoki/Sebnitzi, Dolní Poustevna ja Sebnitzi vahel, piirikivide 19 (V piirialal) ja 1 (VI piirialal) vahel;

| f) | piirisild üle Hraniční potoki/Rehlingbachi, Rozvadovi ja Waidhausi vahel VI piirialal, piirimärkide 1 ja 2 vahel; |
| --- | --- |

f)

piirisild üle Hraniční potoki/Rehlingbachi, Rozvadovi ja Waidhausi vahel VI piirialal, piirimärkide 1 ja 2 vahel;

| g) | piirisild üle Prášilský potoki/Marchbachi, Prášily ja Scheuerecki vahel X piirialal, piirikivide 11/26 ja 12 vahel; |
| --- | --- |

g)

piirisild üle Prášilský potoki/Marchbachi, Prášily ja Scheuerecki vahel X piirialal, piirikivide 11/26 ja 12 vahel;

| h) | piirisild üle Mechový potoki/Harlandbachi, České Žleby ja Bischofsreut/Marchhäuseri vahel XII piirialal, piirikivide 5/4 ja 5/5 vahel. |
| --- | --- |

h)

piirisild üle Mechový potoki/Harlandbachi, České Žleby ja Bischofsreut/Marchhäuseri vahel XII piirialal, piirikivide 5/4 ja 5/5 vahel.

---

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. veebruar 2009,

Regioonide Komitee Saksamaa liikme ja Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2009/119/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Markus Söderi volituste lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Günther Becksteini volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Markus Söderi volituste lõppemisega. Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Günther Becksteini volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010 järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Emilia MÜLLER, Staatsministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten in der Bayerischen Staatskanzlei, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Emilia MÜLLER, Staatsministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten in der Bayerischen Staatskanzlei,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Horst SEEHOFER, Bayerischer Ministerpräsident. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Horst SEEHOFER, Bayerischer Ministerpräsident.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. veebruar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KALOUSEK

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/17

---

KOMISJONI SOOVITUS,

11. veebruar 2009,

tuumamaterjali arvestus- ja kontrollisüsteemi rakendamise kohta tuumaseadmete käitajate poolt

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 785 all)

(2009/120/Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 77 ja 124,

| (1) | Komisjoni 8. veebruari 2005. aasta määruses (Euratom) nr 302/2005 (Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta) (1) määrati kindlaks Euratomi asutamislepingu artiklis 79 esitatud nõuete laad ja ulatus, et võimaldada kasutatud või toodetud maakide, lähtematerjalide ning lõhustuvate erimaterjalide arvestust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 8. veebruari 2005. aasta määruses (Euratom) nr 302/2005 (Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta) (1) määrati kindlaks Euratomi asutamislepingu artiklis 79 esitatud nõuete laad ja ulatus, et võimaldada kasutatud või toodetud maakide, lähtematerjalide ning lõhustuvate erimaterjalide arvestust.

| (2) | Määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklis 7 on nõutud, et tuumaseadmete käitajad rakendaksid tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli süsteemi, ning samas on sellise süsteemi kohta esitatud mõned nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklis 7 on nõutud, et tuumaseadmete käitajad rakendaksid tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli süsteemi, ning samas on sellise süsteemi kohta esitatud mõned nõuded.

| (3) | Komisjoni töödokumendis pealkirjaga „Euratomi asutamislepingu ohutusnõuete rakendamine” (2) on esitatud nõue, et komisjon koostaks heatasemelise tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli (edaspidi „NMAC”) süsteemide võrdlusraamistiku. Samuti on selles öeldud, et tuumaseadmete käitajate NMAC-süsteemide auditeerimine on osa komisjoni järelevalvetegevusest. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni töödokumendis pealkirjaga „Euratomi asutamislepingu ohutusnõuete rakendamine” (2) on esitatud nõue, et komisjon koostaks heatasemelise tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli (edaspidi „NMAC”) süsteemide võrdlusraamistiku. Samuti on selles öeldud, et tuumaseadmete käitajate NMAC-süsteemide auditeerimine on osa komisjoni järelevalvetegevusest.

| (4) | Euroopa kaitsemeetmete uurimis- ja arendustööga tegelev ühing ESARDA (European Safeguards Research and Development Association) esitas 2007. aastal „Tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli süsteemide hea tava juhised”, milles käsitleti NMAC-süsteemide osi, mida saab auditeerida, ja võimalikke kriteeriume, mille alusel saaks hinnata iga sellise osa kvaliteeti, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa kaitsemeetmete uurimis- ja arendustööga tegelev ühing ESARDA (European Safeguards Research and Development Association) esitas 2007. aastal „Tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolli süsteemide hea tava juhised”, milles käsitleti NMAC-süsteemide osi, mida saab auditeerida, ja võimalikke kriteeriume, mille alusel saaks hinnata iga sellise osa kvaliteeti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. jagu.   Eesmärk ja kohaldamisala

Käesolevas soovituses kirjeldatakse, millised peaksid olema võrdlusnäitajad, et käitaja NMAC-süsteem vastaks määruses (Euratom) nr 302/2005 sätestatud juriidilistele kohustustele. Mõni käesolevas soovituses kirjeldatud näitaja on asjakohane üksnes nende käitiste puhul, kus toimub teatav konkreetne tegevus. (3)

2. jagu.   Mõisted ja määratlused

| 1) | „Tõkestus” – käitise, mahuti või seadme konstruktsioonielement, mida kasutatakse teatava piirkonna või üksuse (kaasa arvatud selle turvaseadmed või andmed) füüsilise puutumatuse tagamiseks või seda piirkonda või üksust käsitleva teabe pidevuse tagamiseks sel viisil, et hoida ära märkamatu tungimine sellesse piirkonda või üksusesse, tuuma- või muude materjalide märkamatu liigutamine või selles asuvate esemete mõjutamine. Tõkestuse näiteks on laoruumi või hoiubasseini, transpordianuma või säilitusmahuti seinad. |
| --- | --- |

1)

„Tõkestus” – käitise, mahuti või seadme konstruktsioonielement, mida kasutatakse teatava piirkonna või üksuse (kaasa arvatud selle turvaseadmed või andmed) füüsilise puutumatuse tagamiseks või seda piirkonda või üksust käsitleva teabe pidevuse tagamiseks sel viisil, et hoida ära märkamatu tungimine sellesse piirkonda või üksusesse, tuuma- või muude materjalide märkamatu liigutamine või selles asuvate esemete mõjutamine. Tõkestuse näiteks on laoruumi või hoiubasseini, transpordianuma või säilitusmahuti seinad.

| 2) | „Parandusmeetmed” – meetmed, millega kõrvaldatakse NMAC-nõuetele mittevastavuse põhjus, anomaalia või muu soovimatu olukord, mis on ilmsiks tulnud. Parandusmeetmed võetakse vahejuhtumi kordumise vältimiseks. Parandusmeetmeid tuleb eristada tagajärgede kõrvaldamisest. |
| --- | --- |

2)

„Parandusmeetmed” – meetmed, millega kõrvaldatakse NMAC-nõuetele mittevastavuse põhjus, anomaalia või muu soovimatu olukord, mis on ilmsiks tulnud. Parandusmeetmed võetakse vahejuhtumi kordumise vältimiseks. Parandusmeetmeid tuleb eristada tagajärgede kõrvaldamisest.

| 3) | „Andmetöötlus” – vahelüli ühelt poolt mõõtmistulemuste ja materjalide liikumist käsitlevate andmete saamise ning teiselt poolt õigusaktidega nõutud mitmesuguste aruannete, Euratomi kontrollideks vajalike dokumentide ja materjalide liikumist käsitlevate käitisesiseste töödokumentide koostamise vahel. |
| --- | --- |

3)

„Andmetöötlus” – vahelüli ühelt poolt mõõtmistulemuste ja materjalide liikumist käsitlevate andmete saamise ning teiselt poolt õigusaktidega nõutud mitmesuguste aruannete, Euratomi kontrollideks vajalike dokumentide ja materjalide liikumist käsitlevate käitisesiseste töödokumentide koostamise vahel.

| 4) | „Varude kontroll” – tuumaseadme käitaja kvaliteedikontrolli kava, mille eesmärk on õigeaegselt tagada kooskõla arvestusandmete ja tegeliku olukorra vahel. Varude kontroll peaks hõlmama kindlakstehtud lahkuminekute kohta andmete esitamist, lahkuminekute põhjuste väljaselgitamist ja lahkuminekutest ettekandmist, samuti muude kohalike ja kesksete aruannetega kooskõla tagamist. |
| --- | --- |

4)

„Varude kontroll” – tuumaseadme käitaja kvaliteedikontrolli kava, mille eesmärk on õigeaegselt tagada kooskõla arvestusandmete ja tegeliku olukorra vahel. Varude kontroll peaks hõlmama kindlakstehtud lahkuminekute kohta andmete esitamist, lahkuminekute põhjuste väljaselgitamist ja lahkuminekutest ettekandmist, samuti muude kohalike ja kesksete aruannetega kooskõla tagamist.

| 5) | „Varude nimekiri” – tuumamaterjalide täielik loetelu materjalibilansi alal või nimetatud ala konkreetses osas, mis koostatakse käitise menetluse kohaldamise abil. Nimekirjas võib olla materjale, mida käsitatakse partiina. Nimekirjas peaksid olema esemete ja partiide tähistused ning asukohad. Esemete või partiide masside väärtused ja muud tunnused peaksid olema jälgitavad. |
| --- | --- |

5)

„Varude nimekiri” – tuumamaterjalide täielik loetelu materjalibilansi alal või nimetatud ala konkreetses osas, mis koostatakse käitise menetluse kohaldamise abil. Nimekirjas võib olla materjale, mida käsitatakse partiina. Nimekirjas peaksid olema esemete ja partiide tähistused ning asukohad. Esemete või partiide masside väärtused ja muud tunnused peaksid olema jälgitavad.

| 6) | „Materjalibilansi kontroll” – meetod materjalibilansi väärtuse hindamiseks; materjalibilansi kontrolli abil otsustatakse, kas bilanss on vastuvõetav või mitte, arvestades mõõtemääramatuse põhjendatud hinnangut. |
| --- | --- |

6)

„Materjalibilansi kontroll” – meetod materjalibilansi väärtuse hindamiseks; materjalibilansi kontrolli abil otsustatakse, kas bilanss on vastuvõetav või mitte, arvestades mõõtemääramatuse põhjendatud hinnangut.

| 7) | „Materjalibilansi lahkuminek” – materjalibilansi väärtus, mis materjalibilansi kontrolli põhjal ei ole lubatav. |
| --- | --- |

7)

„Materjalibilansi lahkuminek” – materjalibilansi väärtus, mis materjalibilansi kontrolli põhjal ei ole lubatav.

| 8) | „Mõõtmine” – tegevus, millega määratakse kindlaks arvestusaluse tuumamaterjali kogus ja omadused. |
| --- | --- |

8)

„Mõõtmine” – tegevus, millega määratakse kindlaks arvestusaluse tuumamaterjali kogus ja omadused.

| 9) | „Tuumamaterjali arvestus- ja kontroll” (NMAC) – igasugune tegevus tuumakäitises, mis on seotud tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolliga, kaasa arvatud andmete määramine ja töötlemine ning komisjonile aruande esitamine. |
| --- | --- |

9)

„Tuumamaterjali arvestus- ja kontroll” (NMAC) – igasugune tegevus tuumakäitises, mis on seotud tuumamaterjalide arvestuse ja kontrolliga, kaasa arvatud andmete määramine ja töötlemine ning komisjonile aruande esitamine.

| 10) | „NMAC-lahkuminek” – lahkuminek NMAC-teabe (näiteks arvestusandmed) kahe või enama osa vahel, kui sellist lahkuminekut ei saa põhjendada normaalse mõõtmistulemuste varieerumise või mõõtemääramatuse nõuetekohaste hinnangute alusel. NMAC-lahkuminekud hõlmavad mõõtmistulemuste lahkuminekut, materjalibilansi lahkuminekut ja tuumamaterjali kontrolli lahkuminekut. |
| --- | --- |

10)

„NMAC-lahkuminek” – lahkuminek NMAC-teabe (näiteks arvestusandmed) kahe või enama osa vahel, kui sellist lahkuminekut ei saa põhjendada normaalse mõõtmistulemuste varieerumise või mõõtemääramatuse nõuetekohaste hinnangute alusel. NMAC-lahkuminekud hõlmavad mõõtmistulemuste lahkuminekut, materjalibilansi lahkuminekut ja tuumamaterjali kontrolli lahkuminekut.

| 11) | „NMAC-anomaalia” – NMAC-lahkuminek või -lahkuminekute rida, mis on kooskõlas tuumamaterjali olulise koguse puudumise või ülejäägiga. NMAC-anomaalia võib avastada iga liiki NMAC-lahkuminekute uurimisega. |
| --- | --- |

11)

„NMAC-anomaalia” – NMAC-lahkuminek või -lahkuminekute rida, mis on kooskõlas tuumamaterjali olulise koguse puudumise või ülejäägiga. NMAC-anomaalia võib avastada iga liiki NMAC-lahkuminekute uurimisega.

| 12) | „Tuumamaterjalide kontrolli lahkuminek” – tuumamaterjali tähistuse või asukoha mittevastavus. |
| --- | --- |

12)

„Tuumamaterjalide kontrolli lahkuminek” – tuumamaterjali tähistuse või asukoha mittevastavus.

| 13) | „Tuumamaterjali liikumise jälgimine” – dokumendid, milles on esitatud materjalibilansi alal asuva iga tuumamaterjaliüksuse tähistus, liikumised, asukoht ja põhitunnused. Eelkõige hõlmab liikumise jälgimine käitamisega seotud arvestusandmeid, mille alusel täiendatakse varusid, tehakse uusi mõõtmisi, tehakse kindlaks saatja ja saaja andmete lahkuminekud ja koostatakse kategooria muutmise deklaratsioonid. |
| --- | --- |

13)

„Tuumamaterjali liikumise jälgimine” – dokumendid, milles on esitatud materjalibilansi alal asuva iga tuumamaterjaliüksuse tähistus, liikumised, asukoht ja põhitunnused. Eelkõige hõlmab liikumise jälgimine käitamisega seotud arvestusandmeid, mille alusel täiendatakse varusid, tehakse uusi mõõtmisi, tehakse kindlaks saatja ja saaja andmete lahkuminekud ja koostatakse kategooria muutmise deklaratsioonid.

| 14) | „Tuumaseadme käitaja” – iga isik või ettevõtja, kes paigaldab või kasutab lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tootmiseks, eraldamiseks, ümbertöötlemiseks, ladustamiseks või muul viisil kasutamiseks ettenähtud seadmeid. Sama terminit kasutatakse ka organisatsiooni kohta, kel on lõplik vastutus selle eest, et NMAC vastab määruse (Euratom) nr 302/2005 sätetele. |
| --- | --- |

14)

„Tuumaseadme käitaja” – iga isik või ettevõtja, kes paigaldab või kasutab lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tootmiseks, eraldamiseks, ümbertöötlemiseks, ladustamiseks või muul viisil kasutamiseks ettenähtud seadmeid. Sama terminit kasutatakse ka organisatsiooni kohta, kel on lõplik vastutus selle eest, et NMAC vastab määruse (Euratom) nr 302/2005 sätetele.

| 15) | „Tulemuslikkuse näitaja” – põhinäitaja, mis iseloomustab üksikisiku, meeskonna, või organisatsiooni saavutusi või meetmega saadud tulemusi. |
| --- | --- |

15)

„Tulemuslikkuse näitaja” – põhinäitaja, mis iseloomustab üksikisiku, meeskonna, või organisatsiooni saavutusi või meetmega saadud tulemusi.

| 16) | „Füüsiline inventuur” – materjalibilansi alal asuvate tuumamaterjali üksuste täieliku nimekirja koostamine, mille alusel komisjoni inspektor saab kontrollida materjalide füüsilist olemasolu. |
| --- | --- |

16)

„Füüsiline inventuur” – materjalibilansi alal asuvate tuumamaterjali üksuste täieliku nimekirja koostamine, mille alusel komisjoni inspektor saab kontrollida materjalide füüsilist olemasolu.

| 17) | „Füüsilise inventuuri kontrollimine” – tegevus, millega kontrollitakse käitaja tehtud füüsilise inventuuri õigsust ja millega lõpeb materjalibilansi periood. Füüsilise inventuuri kontrollimine toimub käitaja koostatud varude nimekirja alusel. Varude nimekirja andmeid võrreldakse füüsilise inventuuri aruandega. |
| --- | --- |

17)

„Füüsilise inventuuri kontrollimine” – tegevus, millega kontrollitakse käitaja tehtud füüsilise inventuuri õigsust ja millega lõpeb materjalibilansi periood. Füüsilise inventuuri kontrollimine toimub käitaja koostatud varude nimekirja alusel. Varude nimekirja andmeid võrreldakse füüsilise inventuuri aruandega.

| 18) | „Kvaliteedikontroll” – kontroll, mille eesmärk on tagada kvaliteedinõuete täitmine. |
| --- | --- |

18)

„Kvaliteedikontroll” – kontroll, mille eesmärk on tagada kvaliteedinõuete täitmine.

| 19) | „Kvaliteedijuhtimise süsteem” – kooskõlastatud tegevus organisatsiooni tegevuse kvaliteedi tõstmiseks ja kontrollimiseks. |
| --- | --- |

19)

„Kvaliteedijuhtimise süsteem” – kooskõlastatud tegevus organisatsiooni tegevuse kvaliteedi tõstmiseks ja kontrollimiseks.

| 20) | „Kvaliteeditagamine” – kvaliteedijuhtimise süsteemi osa, mille eesmärk on tagada kvaliteedinõuete täitmise usaldusväärsus. |
| --- | --- |

20)

„Kvaliteeditagamine” – kvaliteedijuhtimise süsteemi osa, mille eesmärk on tagada kvaliteedinõuete täitmise usaldusväärsus.

| 21) | „Jälgitavus” – vaadeldava objekti varasema liikumise, kasutamise või asukoha kindlakstegemise võimalikkus. |
| --- | --- |

21)

„Jälgitavus” – vaadeldava objekti varasema liikumise, kasutamise või asukoha kindlakstegemise võimalikkus.

3. jagu.   NMAC-süsteemi juhtimine

Korraldus ja vastutusalad

| 1. | Kõrgem juhtkond peaks tagama, et vastutusalad ja volitused on organisatsioonis kindlaks määratud ja kõigile teatatud. Juhtkonnas määratakse isik, kes muudest ülesannetest sõltumatult vastutab selle eest, et ta esitab tippjuhile igal aastal kirjalikult kinnituse, et kogu NMAC-süsteem täidab oma eesmärki. |
| --- | --- |

1.

Kõrgem juhtkond peaks tagama, et vastutusalad ja volitused on organisatsioonis kindlaks määratud ja kõigile teatatud. Juhtkonnas määratakse isik, kes muudest ülesannetest sõltumatult vastutab selle eest, et ta esitab tippjuhile igal aastal kirjalikult kinnituse, et kogu NMAC-süsteem täidab oma eesmärki.

| 2. | Juhtkonna ülesanded ja vastutusalad peaksid hõlmama organisatsioonilisi menetlusi ja teavitusmeetodeid, millega:






  a) | antakse edasi teave NMAC tulemuslikkuse kohta nii alluvusliini pidi kui ka ametikohaste vastutusalade vahel; |
| --- | --- | --- |

2.

Juhtkonna ülesanded ja vastutusalad peaksid hõlmama organisatsioonilisi menetlusi ja teavitusmeetodeid, millega:

a)

antakse edasi teave NMAC tulemuslikkuse kohta nii alluvusliini pidi kui ka ametikohaste vastutusalade vahel;

| b) | määratakse kindlaks vastutus NMAC nõuetekohase täiustamise eest, arvestades täiustamisvajaduse kindlakstegemiseks kasutatavaid kriteeriume; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks vastutus NMAC nõuetekohase täiustamise eest, arvestades täiustamisvajaduse kindlakstegemiseks kasutatavaid kriteeriume;

| c) | NMAC juhile antakse edasi teave NMAC-anomaaliate kohta; |
| --- | --- |

c)

NMAC juhile antakse edasi teave NMAC-anomaaliate kohta;

| d) | tagatakse NMAC-tegevuses osalevate isikute vajalik pädevus; |
| --- | --- |

d)

tagatakse NMAC-tegevuses osalevate isikute vajalik pädevus;

| e) | tagatakse, et personal teab julgeolekumeetmete alaseid kohustusi. |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et personal teab julgeolekumeetmete alaseid kohustusi.

Kvaliteedijuhtimine ja -kontroll

| 3. | Põhiülesannete hulgas peaksid olema kvaliteeditagamise ja kvaliteedikontrolli meetmed. Nende meetmete eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:






  a) | võimaliku inimliku eksituse riski vähendamine; |
| --- | --- | --- |

3.

Põhiülesannete hulgas peaksid olema kvaliteeditagamise ja kvaliteedikontrolli meetmed. Nende meetmete eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:

a)

võimaliku inimliku eksituse riski vähendamine;

| b) | mõõteriistade ja tarkvara nõuetekohase toimimise tagamine; |
| --- | --- |

b)

mõõteriistade ja tarkvara nõuetekohase toimimise tagamine;

| c) | rea selliste näitajate esitamine, mis on välja töötatud juhtkonna hoiatamiseks nõuetele mittevastava toimimise mis tahes tunnustest (tulemuslikkuse näitajad); |
| --- | --- |

c)

rea selliste näitajate esitamine, mis on välja töötatud juhtkonna hoiatamiseks nõuetele mittevastava toimimise mis tahes tunnustest (tulemuslikkuse näitajad);

| d) | sisehindamine, et avastada puuduliku toimimise juhud; |
| --- | --- |

d)

sisehindamine, et avastada puuduliku toimimise juhud;

| e) | parandusmeetmete mehhanism puuduliku toimimise juhtude kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

e)

parandusmeetmete mehhanism puuduliku toimimise juhtude kõrvaldamiseks.

4. jagu.   Mõõtmine ja mõõtmiste kontrollimine

Mõõtmiste kava

| 1. | Mõõtmiste läbiviimise korral tuleb kehtestada kava, millega nähakse ette arvestusaruannetes käsitletava materjali piisavalt korrektne ja täpne mõõtmine ning iseloomustamine. Mõõtmised tuleb teha nii, et oleks tagatud jälgitavus juhuks, kui on vaja uurida anomaaliat. Mõõtmine hõlmab materjali mõõtmist ning samuti menetlusi, mille abil mõõdetav materjal valitakse välja kui teatavat materjalikogust esindav proov, samuti kirjeldatakse selle materjaliproovi kõiki edasisi töötlusi (proovi võtmine, transportimine, ettevalmistamine) ja kõiki vajalikke andmetöötluse menetlusi. Mõõtmine peaks hõlmama ka tegevust, mis on vajalik mõõtmise kontrollimiseks ja kvaliteeditagamiseks. |
| --- | --- |

1.

Mõõtmiste läbiviimise korral tuleb kehtestada kava, millega nähakse ette arvestusaruannetes käsitletava materjali piisavalt korrektne ja täpne mõõtmine ning iseloomustamine. Mõõtmised tuleb teha nii, et oleks tagatud jälgitavus juhuks, kui on vaja uurida anomaaliat. Mõõtmine hõlmab materjali mõõtmist ning samuti menetlusi, mille abil mõõdetav materjal valitakse välja kui teatavat materjalikogust esindav proov, samuti kirjeldatakse selle materjaliproovi kõiki edasisi töötlusi (proovi võtmine, transportimine, ettevalmistamine) ja kõiki vajalikke andmetöötluse menetlusi. Mõõtmine peaks hõlmama ka tegevust, mis on vajalik mõõtmise kontrollimiseks ja kvaliteeditagamiseks.

Aruandlusandmetele esitatavad nõuded

| 2. | Mõõtmiste nõuetekohasuse tagamiseks tuleb arvesse võtta järgmist:






  a) | kasutatava mõõtmismeetodi valideerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Mõõtmiste nõuetekohasuse tagamiseks tuleb arvesse võtta järgmist:

a)

kasutatava mõõtmismeetodi valideerimine;

| b) | mõõtmistulemuste jälgitavus; |
| --- | --- |

b)

mõõtmistulemuste jälgitavus;

| c) | täpsus ja õigsus; |
| --- | --- |

c)

täpsus ja õigsus;

| d) | iga mõõtmistulemuse kinnitab vastutav isik; |
| --- | --- |

d)

iga mõõtmistulemuse kinnitab vastutav isik;

| e) | proov peab olema materjali esindav. |
| --- | --- |

e)

proov peab olema materjali esindav.

| 3. | Kui aruandlusandmed tuginevad arvutustele, kus ei ole tegemist otseste mõõtmistega, peavad väärtused olema valideeritud, jälgitavad ja kinnitatud. Üksuste loendamise puhul kehtivad sarnased nõuded. |
| --- | --- |

3.

Kui aruandlusandmed tuginevad arvutustele, kus ei ole tegemist otseste mõõtmistega, peavad väärtused olema valideeritud, jälgitavad ja kinnitatud. Üksuste loendamise puhul kehtivad sarnased nõuded.

Mõõtmiste kontrollimine

| 4. | Arvestusaruannetes kasutatavate mõõtmistulemuste ja nende mõõtemääramatuste õigsuse tagamiseks peab olema kehtestatud mõõtmiste kontrollimise kava. |
| --- | --- |

4.

Arvestusaruannetes kasutatavate mõõtmistulemuste ja nende mõõtemääramatuste õigsuse tagamiseks peab olema kehtestatud mõõtmiste kontrollimise kava.

| 5. | Mõõtmiste kontrollimise kava peaks hõlmama järgmist:






  a) | meetmed mõõteriistade nõuetekohase töö tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

Mõõtmiste kontrollimise kava peaks hõlmama järgmist:

a)

meetmed mõõteriistade nõuetekohase töö tagamiseks;

| b) | aruannetes esitatavate massi väärtuste puhul peab olema tagatud, et need ei sisaldaks olulisi süstemaatilisi mõõtmisvigu ja et mõõtemääramatus oleks hinnatud õigesti; |
| --- | --- |

b)

aruannetes esitatavate massi väärtuste puhul peab olema tagatud, et need ei sisaldaks olulisi süstemaatilisi mõõtmisvigu ja et mõõtemääramatus oleks hinnatud õigesti;

| c) | mõõtmiste kontrollimise kava kõikide andmete salvestamine; |
| --- | --- |

c)

mõõtmiste kontrollimise kava kõikide andmete salvestamine;

| d) | mõõteriistade ja -meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

mõõteriistade ja -meetodite kirjeldus;

| e) | mõõtmismeetodite heakskiitmine. |
| --- | --- |

e)

mõõtmismeetodite heakskiitmine.

5. jagu.   Tuumamaterjali liikumise jälgimine

| 1. | Tuumamaterjali liikumise jälgimisel tuleb dokumentaalselt tõendada tuumamaterjali iga üksuse iga liikumine ja asukoht. Jälgimine eeldab ka materjali omaduste ja tõkestuse teadmist. Iga tuumamaterjalide asukohta, kindlakstegemist, laadi või kogust mõjutav tegevus tuleks tõendada dokumentaalselt. Eelkõige hõlmab tuumamaterjali liikumise jälgimine arvestusandmeid, mille alusel täiendatakse varusid, tehakse uusi mõõtmisi, tehakse kindlaks saatja ja saaja andmete lahkuminekud ja koostatakse kategooria muutmise deklaratsioonid. |
| --- | --- |

1.

Tuumamaterjali liikumise jälgimisel tuleb dokumentaalselt tõendada tuumamaterjali iga üksuse iga liikumine ja asukoht. Jälgimine eeldab ka materjali omaduste ja tõkestuse teadmist. Iga tuumamaterjalide asukohta, kindlakstegemist, laadi või kogust mõjutav tegevus tuleks tõendada dokumentaalselt. Eelkõige hõlmab tuumamaterjali liikumise jälgimine arvestusandmeid, mille alusel täiendatakse varusid, tehakse uusi mõõtmisi, tehakse kindlaks saatja ja saaja andmete lahkuminekud ja koostatakse kategooria muutmise deklaratsioonid.

Tähistus

| 2. | Tuumamaterjal peaks võimaluse korral olema mahutis, millele on antud ainuline tähistus. Kui tuumamaterjal ei ole transporditavas mahutis, võib mahuti tähistuse ja ühtlasi ka mahuti või materjali asukohana käsitada protsessi toimumiskoha täpselt piiritletud tähistust. See tähistus hõlmab materjali, mis asub anumas, milles toimub protsess, või muus seadmes. Mahutite tähistused peaksid olema püsivad ja varude kontrollimise hõlbustamiseks kergesti loetavad. Kui mahuti tähistust on vaja muuta, tuleb dokumenteerida seos vana ja uue tähistuse vahel. Kui tuumamaterjal on mingil kahekordse tõkestusega kujul, siis peaksid igas mahutis või asukohas oleva materjali laad ja omadused olema tähistuse kontrollimisega jälgitavad. |
| --- | --- |

2.

Tuumamaterjal peaks võimaluse korral olema mahutis, millele on antud ainuline tähistus. Kui tuumamaterjal ei ole transporditavas mahutis, võib mahuti tähistuse ja ühtlasi ka mahuti või materjali asukohana käsitada protsessi toimumiskoha täpselt piiritletud tähistust. See tähistus hõlmab materjali, mis asub anumas, milles toimub protsess, või muus seadmes. Mahutite tähistused peaksid olema püsivad ja varude kontrollimise hõlbustamiseks kergesti loetavad. Kui mahuti tähistust on vaja muuta, tuleb dokumenteerida seos vana ja uue tähistuse vahel. Kui tuumamaterjal on mingil kahekordse tõkestusega kujul, siis peaksid igas mahutis või asukohas oleva materjali laad ja omadused olema tähistuse kontrollimisega jälgitavad.

Ladustamiskoha tähistamine

| 3. | Igal kohal, milles võidakse hoida tuumamaterjale, peaks olema tähistus, mis on aluseks materjali asukoha ja teisaldamiste dokumenteerimisel. Asukoha täpse määratlemise raames peavad vajaduse korral olema nimetatud konkreetsed asukohad nimetatud alal. Tuleks tagada, et ladustamiskoha arvestusandmete põhjal saaks iga ladustamiskohas oleva üksuse puhul kindlaks teha selle sisalduse tähistused ja et neist saaks tuletada iga tähistusega üksuse asukoha. Igas kohas oleva materjali laad ja omadused peaksid olema kättesaadavad kas tähistuste kontrollimisega või muul viisil. |
| --- | --- |

3.

Igal kohal, milles võidakse hoida tuumamaterjale, peaks olema tähistus, mis on aluseks materjali asukoha ja teisaldamiste dokumenteerimisel. Asukoha täpse määratlemise raames peavad vajaduse korral olema nimetatud konkreetsed asukohad nimetatud alal. Tuleks tagada, et ladustamiskoha arvestusandmete põhjal saaks iga ladustamiskohas oleva üksuse puhul kindlaks teha selle sisalduse tähistused ja et neist saaks tuletada iga tähistusega üksuse asukoha. Igas kohas oleva materjali laad ja omadused peaksid olema kättesaadavad kas tähistuste kontrollimisega või muul viisil.

Tootmises oleva materjali jälgimine

| 4. | Kui tuumamaterjal viiakse mingisse protsessi (või pakitakse ümber), peaks tootmisandmete järgi olema võimalik kindlaks teha kõik üksused, millest on võetud materjal protsessi läbiviimiseks (või uude mahutisse paigutamiseks). Selle eesmärk on tagada protsessis oleva materjali asjaomaste tuumaomaduste jälgitavus.
  Tootmisandmetes tuleb täpsustada kõik protsessi viidud või ümberpakitud konkreetsed materjalikogused ja, nagu öeldud, tuleb säilitada kogu jälgitavuseks vajalik teave, mis on seotud tuumamaterjali laadiga.
  Kui töötlemise või ümberpakkimise tagajärjel tekivad uued materjaliüksused või -komplektid, tuleb kindlaks teha nende üksuste massi väärtused ja määrata neile tähistused ning nimetatud tähistused tuleb seostada asjakohaste massi väärtuste ja varasemate mõõtmistega. |
| --- | --- |

4.

Kui tuumamaterjal viiakse mingisse protsessi (või pakitakse ümber), peaks tootmisandmete järgi olema võimalik kindlaks teha kõik üksused, millest on võetud materjal protsessi läbiviimiseks (või uude mahutisse paigutamiseks). Selle eesmärk on tagada protsessis oleva materjali asjaomaste tuumaomaduste jälgitavus.

Tootmisandmetes tuleb täpsustada kõik protsessi viidud või ümberpakitud konkreetsed materjalikogused ja, nagu öeldud, tuleb säilitada kogu jälgitavuseks vajalik teave, mis on seotud tuumamaterjali laadiga.

Kui töötlemise või ümberpakkimise tagajärjel tekivad uued materjaliüksused või -komplektid, tuleb kindlaks teha nende üksuste massi väärtused ja määrata neile tähistused ning nimetatud tähistused tuleb seostada asjakohaste massi väärtuste ja varasemate mõõtmistega.

Varude kontroll

| 5. | Tuumaseadme käitaja läbiviidav varude kontroll peaks:






  a) | tagama, et kõikide tuumamaterjalide viimine ladustamiskohast töötlemisalale ja vastupidi oleks dokumenteeritud (põhimõõtepunktid); |
| --- | --- | --- |

5.

Tuumaseadme käitaja läbiviidav varude kontroll peaks:

a)

tagama, et kõikide tuumamaterjalide viimine ladustamiskohast töötlemisalale ja vastupidi oleks dokumenteeritud (põhimõõtepunktid);

| b) | regulaarse kontrollimisega tagama, et arvestuslikud varud vastavad põhimõõtepunktides salvestatud liikumise andmetele, ladustamiskoha andmetele ja töötlemise andmetele, ning kohalikke arvestusandmeid tuleb regulaarselt võrrelda ja kooskõlla viia materjalibilansi ala kesksete arvestusandmetega; |
| --- | --- |

b)

regulaarse kontrollimisega tagama, et arvestuslikud varud vastavad põhimõõtepunktides salvestatud liikumise andmetele, ladustamiskoha andmetele ja töötlemise andmetele, ning kohalikke arvestusandmeid tuleb regulaarselt võrrelda ja kooskõlla viia materjalibilansi ala kesksete arvestusandmetega;

| c) | võtma arvesse varude kontrolli meetmete töödokumente, millega tagatakse pideva teabe olemasolu üksustes oleva tuumamaterjali kohta; |
| --- | --- |

c)

võtma arvesse varude kontrolli meetmete töödokumente, millega tagatakse pideva teabe olemasolu üksustes oleva tuumamaterjali kohta;

| d) | hõlmama regulaarset kontrolli, et teave olemasoleva materjali kohta ja tegelik olukord oleksid kooskõlas; |
| --- | --- |

d)

hõlmama regulaarset kontrolli, et teave olemasoleva materjali kohta ja tegelik olukord oleksid kooskõlas;

| e) | tagama kindlakstehtud lahkuminekute lahendamise ja nende kohta aruannete esitamise ning kooskõla muude kohalike arvepidamiste ja keskse arvepidamisega. |
| --- | --- |

e)

tagama kindlakstehtud lahkuminekute lahendamise ja nende kohta aruannete esitamise ning kooskõla muude kohalike arvepidamiste ja keskse arvepidamisega.

Kui tuumamaterjali teisaldamine ei kujuta endast suletud üksuse teisaldamist, tuleb teisaldatava materjali kogus mõõta.

Toimimine lahkuminekute korral

| 6. | Käitise lähenemisviis peaks olema selline, et NMAC lahkuminekuid tunnistatakse ja uuritakse ning toimimine nende puhul dokumenteeritakse. Selle lähenemisviisi puhul tuleb:






  a) | näidata iga lahkumineku puhul, millised uurimismeetmed tuleb võtta ja millised on tingimused, mille puhul lahkuminekujuhtum loetakse lahendatuks. Võetavate meetmete juures tuleb näidata personali vastutusalad ja milliseid lisaandmeid on vaja kasutada; |
| --- | --- | --- |

6.

Käitise lähenemisviis peaks olema selline, et NMAC lahkuminekuid tunnistatakse ja uuritakse ning toimimine nende puhul dokumenteeritakse. Selle lähenemisviisi puhul tuleb:

a)

näidata iga lahkumineku puhul, millised uurimismeetmed tuleb võtta ja millised on tingimused, mille puhul lahkuminekujuhtum loetakse lahendatuks. Võetavate meetmete juures tuleb näidata personali vastutusalad ja milliseid lisaandmeid on vaja kasutada;

| b) | teha pärast lahkumineku lahendamist vajalikud parandused arvestusandmetes ja seadusega nõutud deklaratsioonides; |
| --- | --- |

b)

teha pärast lahkumineku lahendamist vajalikud parandused arvestusandmetes ja seadusega nõutud deklaratsioonides;

| c) | registreerida juhud, kus lahkuminek jääb lahendamata, ja meetmed olukorra lahendamiseks. |
| --- | --- |

c)

registreerida juhud, kus lahkuminek jääb lahendamata, ja meetmed olukorra lahendamiseks.

Toimimine anomaaliate korral

| 7. | Käitises peaks olema kehtestatud lähenemisviis, mis vastab määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 6 ja artikli 14 (Eriaruanded) kohastele aruandmiskohustustele. Lisaks käesoleva soovituse 5. jao punktis 6 kirjeldatud toimimisele lahkuminekute puhul tuleks nimetatud lähenemisviisi kohaselt:






  a) | tunnistada ja uurida NMAC anomaaliaid ning dokumenteerida nende lahendamine vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktile a. Sellise NMAC-juurdluse eesmärk peaks olema saada õigeaegselt arvestuse jaoks vajalikud tõendid, mis näitavad, et kõik materjalid on arvesse võetud; |
| --- | --- | --- |

7.

Käitises peaks olema kehtestatud lähenemisviis, mis vastab määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 6 ja artikli 14 (Eriaruanded) kohastele aruandmiskohustustele. Lisaks käesoleva soovituse 5. jao punktis 6 kirjeldatud toimimisele lahkuminekute puhul tuleks nimetatud lähenemisviisi kohaselt:

a)

tunnistada ja uurida NMAC anomaaliaid ning dokumenteerida nende lahendamine vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktile a. Sellise NMAC-juurdluse eesmärk peaks olema saada õigeaegselt arvestuse jaoks vajalikud tõendid, mis näitavad, et kõik materjalid on arvesse võetud;

| b) | tunnistada ja uurida muid olukordi, mis vastavad määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktile b, ning dokumenteerida nende lahendamine; |
| --- | --- |

b)

tunnistada ja uurida muid olukordi, mis vastavad määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktile b, ning dokumenteerida nende lahendamine;

| c) | määrata kindlaks personali vastutusalad ja teavitusmeetod, mida on vaja kasutada, kui tuleb võtta meetmeid vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktidele a ja b. Nimetatud lähenemisviisiga tuleks kindlaks määrata ka mehhanismid, mille kohaselt personal teavitab komisjoni; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks personali vastutusalad ja teavitusmeetod, mida on vaja kasutada, kui tuleb võtta meetmeid vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artikli 15 punktidele a ja b. Nimetatud lähenemisviisiga tuleks kindlaks määrata ka mehhanismid, mille kohaselt personal teavitab komisjoni;

| d) | määrata kindlaks personali vastutusalad ja volitused, et teatada täiendavaid üksikasju või anda täiendavaid selgitusi, kui neid nõutakse vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklile 14. |
| --- | --- |

d)

määrata kindlaks personali vastutusalad ja volitused, et teatada täiendavaid üksikasju või anda täiendavaid selgitusi, kui neid nõutakse vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklile 14.

6. jagu.   Andmetöötlus ja andmete kontroll

| 1. | Tuleks rakendada andmetöötlussüsteem, mis tagaks järgmise:






  a) | NMAC-süsteemi nõuetekohase toimimise jaoks vajalike andmete turvaline ja usaldusväärne säilitamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Tuleks rakendada andmetöötlussüsteem, mis tagaks järgmise:

a)

NMAC-süsteemi nõuetekohase toimimise jaoks vajalike andmete turvaline ja usaldusväärne säilitamine;

| b) | määrusega (Euratom) nr 302/2005 ettenähtud aruanded (varude muudatuse aruanded, materjalibilansi aruanded, tegelike varude nimekirjad, eriaruanded, eelteated); |
| --- | --- |

b)

määrusega (Euratom) nr 302/2005 ettenähtud aruanded (varude muudatuse aruanded, materjalibilansi aruanded, tegelike varude nimekirjad, eriaruanded, eelteated);

| c) | materjalibilansi standardhälbed materjalibilansi kontrollimisel (vajaduse korral); |
| --- | --- |

c)

materjalibilansi standardhälbed materjalibilansi kontrollimisel (vajaduse korral);

| d) | mitut liiki dokumendid (näiteks saatedokumendid), mis on seotud varude muudatuse aruannetega; |
| --- | --- |

d)

mitut liiki dokumendid (näiteks saatedokumendid), mis on seotud varude muudatuse aruannetega;

| e) | töödokumendid tavaliseks varude kontrolliks; |
| --- | --- |

e)

töödokumendid tavaliseks varude kontrolliks;

| f) | füüsilise inventuuri töödokumendid; |
| --- | --- |

f)

füüsilise inventuuri töödokumendid;

| g) | varude nimekiri, mis koostatakse füüsilise inventuuriga ja kasutatakse füüsilise inventuuri kontrollimisel või muul kontrollimisel. |
| --- | --- |

g)

varude nimekiri, mis koostatakse füüsilise inventuuriga ja kasutatakse füüsilise inventuuri kontrollimisel või muul kontrollimisel.

| 2. | Tuleks kehtestada andmetöötlusmenetlused arvestusandmete parandamiseks ja parandusteadete koostamiseks kõikides olukordades, kus on avastatud lahkuminekuid. Sellisel parandamisel tuleb säilitada jälgitavus. Kvaliteedikontrolli ja -tagamise meetmetega tuleks tagada andmetöötlussüsteemi täielikkus ja õigsus. |
| --- | --- |

2.

Tuleks kehtestada andmetöötlusmenetlused arvestusandmete parandamiseks ja parandusteadete koostamiseks kõikides olukordades, kus on avastatud lahkuminekuid. Sellisel parandamisel tuleb säilitada jälgitavus. Kvaliteedikontrolli ja -tagamise meetmetega tuleks tagada andmetöötlussüsteemi täielikkus ja õigsus.

| 3. | Andmetöötlemisvõimalused peaksid hõlmama ka järgmist:






  a) | varude nimekirja koostamine käitajale varude kontrolli võimaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Andmetöötlemisvõimalused peaksid hõlmama ka järgmist:

a)

varude nimekirja koostamine käitajale varude kontrolli võimaldamiseks;

| b) | varude nimekirjad, milles sisaldub kogu vajalik teave arvestusandmetes kirjapandud asukoha ja reaalse füüsilise asukoha lahkumineku kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

b)

varude nimekirjad, milles sisaldub kogu vajalik teave arvestusandmetes kirjapandud asukoha ja reaalse füüsilise asukoha lahkumineku kindlakstegemiseks;

| c) | kohalike arvestusandmete ja materjalibilansi ala kesksete andmete korrapärase kooskõlastamise toetamine, kui seoses tuumamaterjalide töötlemisega on neid dokumente vaja eri kohtades säilitada; |
| --- | --- |

c)

kohalike arvestusandmete ja materjalibilansi ala kesksete andmete korrapärase kooskõlastamise toetamine, kui seoses tuumamaterjalide töötlemisega on neid dokumente vaja eri kohtades säilitada;

| d) | paranduste lisamise võimalus varude kontrollimise ja kooskõlastamise võimaldamiseks, kui parandamine osutub vajalikuks pärast lahkumineku juurdlemist; |
| --- | --- |

d)

paranduste lisamise võimalus varude kontrollimise ja kooskõlastamise võimaldamiseks, kui parandamine osutub vajalikuks pärast lahkumineku juurdlemist;

| e) | varude kontrollimise ja andmebaasiga kooskõlastamise tulemuste dokumenteerimine, sealhulgas avastatud lahkuminekute dokumenteerimine tulemuslikkuse näitajate kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

e)

varude kontrollimise ja andmebaasiga kooskõlastamise tulemuste dokumenteerimine, sealhulgas avastatud lahkuminekute dokumenteerimine tulemuslikkuse näitajate kindlakstegemiseks.

| 4. | Andmetöötlustegevuse menetlused peaksid andma NMAC-süsteemi juhtidele järelevalveks vajalikku teavet. See peaks hõlmama teavet töötajate kohta, kes iga kord on tarkvara käivitanud, kasutatud rakendusprogrammide nimed, kasutatud andmesisestuskohad ja loodud andmeväljundite asukohad. Samuti peaks olema võimalik kindlaks teha iga rakendusprogrammi kasutamist või kinnitatud andmetöötluspoliitikale mittevastavat juurdepääsu taotlemist arvestusandmetele. |
| --- | --- |

4.

Andmetöötlustegevuse menetlused peaksid andma NMAC-süsteemi juhtidele järelevalveks vajalikku teavet. See peaks hõlmama teavet töötajate kohta, kes iga kord on tarkvara käivitanud, kasutatud rakendusprogrammide nimed, kasutatud andmesisestuskohad ja loodud andmeväljundite asukohad. Samuti peaks olema võimalik kindlaks teha iga rakendusprogrammi kasutamist või kinnitatud andmetöötluspoliitikale mittevastavat juurdepääsu taotlemist arvestusandmetele.

Jälgitavus

| 5. | Andmetöötlussüsteem peaks võimaldama tekitada määrusega (Euratom) nr 302/2005 nõutud teavet ja samas tagama kogu esitatava teabe jälgitavuse. Peab olema võimalik kindlaks teha igasuguse teabe ja kõik andmed, mida võib vaja minna lahkuminekute ja anomaaliate lahendamiseks vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Andmetöötlussüsteem peaks võimaldama tekitada määrusega (Euratom) nr 302/2005 nõutud teavet ja samas tagama kogu esitatava teabe jälgitavuse. Peab olema võimalik kindlaks teha igasuguse teabe ja kõik andmed, mida võib vaja minna lahkuminekute ja anomaaliate lahendamiseks vastavalt määruse (Euratom) nr 302/2005 nõuetele.

7. jagu.   Materjalibilanss

Vastuvõtmine ja saatmine

| 1. | Tuumaseadmete käitajad peaksid rakendama vastuvõtmismenetlusi, mis hõlmavad järgmist:






  a) | saatja teabe kontrollimine (täielikkus, kooskõlalisus); |
| --- | --- | --- |

1.

Tuumaseadmete käitajad peaksid rakendama vastuvõtmismenetlusi, mis hõlmavad järgmist:

a)

saatja teabe kontrollimine (täielikkus, kooskõlalisus);

| b) | transpordimahuti laadi, tähistuste ja puutumatuse ning plommide kontrollimine ja tuumamaterjali laadi esialgne kontrollimine (vajaduse korral); |
| --- | --- |

b)

transpordimahuti laadi, tähistuste ja puutumatuse ning plommide kontrollimine ja tuumamaterjali laadi esialgne kontrollimine (vajaduse korral);

| c) | saadud materjali arvelevõtmine arvestussüsteemis; |
| --- | --- |

c)

saadud materjali arvelevõtmine arvestussüsteemis;

| d) | saatja ja saaja andmete lahkuminekute avastamine ja toimimine sellisel juhul; |
| --- | --- |

d)

saatja ja saaja andmete lahkuminekute avastamine ja toimimine sellisel juhul;

| e) | parandusmeetmed lahkuminekute puhul; |
| --- | --- |

e)

parandusmeetmed lahkuminekute puhul;

| f) | andmete registreerimine jälgitavust tagaval viisil; |
| --- | --- |

f)

andmete registreerimine jälgitavust tagaval viisil;

| g) | määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustuste täitmise tagamine. |
| --- | --- |

g)

määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustuste täitmise tagamine.

| 2. | Tuumaseadmete käitajad peaksid rakendama saatmismenetlusi, millega määratakse kindlaks:






  a) | saajale saadetava teabe sisu; |
| --- | --- | --- |

2.

Tuumaseadmete käitajad peaksid rakendama saatmismenetlusi, millega määratakse kindlaks:

a)

saajale saadetava teabe sisu;

| b) | kuidas arvestus ajakohastatakse; |
| --- | --- |

b)

kuidas arvestus ajakohastatakse;

| c) | parandusmeetmed ja vajalik toimimine andmete lahkumineku olukorras, mille teeb kindlaks saaja; |
| --- | --- |

c)

parandusmeetmed ja vajalik toimimine andmete lahkumineku olukorras, mille teeb kindlaks saaja;

| d) | saatmise ettevalmistamine ja teostamine; |
| --- | --- |

d)

saatmise ettevalmistamine ja teostamine;

| e) | arvestuse pidamine jälgitavust tagaval viisil; |
| --- | --- |

e)

arvestuse pidamine jälgitavust tagaval viisil;

| f) | meetmed määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

f)

meetmed määruse (Euratom) nr 302/2005 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks.

Füüsiline inventuur

| 3. | Igal kalendriaastal viiakse igal materjalibilansi alal läbi füüsiline inventuur ja kahe järjestikuse inventuuri vaheaeg ei tohiks olla pikem kui 14 kuud. Füüsilise inventuuri menetlused hõlmavad komisjonile aruandmiseks vajalikke menetlusi ja varude nimekirja koostamist füüsilise inventuuri kontrollimise jaoks. Eelkõige peaksid tuumaseadmete käitajate füüsilise inventuuri menetlused võtma arvesse järgmisi vajadusi:






  a) | füüsilise inventuuri töömeetodite ja vastutuse kindlaksmääramine igal ladustamisalal ja igal töötlemisalal; |
| --- | --- | --- |

3.

Igal kalendriaastal viiakse igal materjalibilansi alal läbi füüsiline inventuur ja kahe järjestikuse inventuuri vaheaeg ei tohiks olla pikem kui 14 kuud. Füüsilise inventuuri menetlused hõlmavad komisjonile aruandmiseks vajalikke menetlusi ja varude nimekirja koostamist füüsilise inventuuri kontrollimise jaoks. Eelkõige peaksid tuumaseadmete käitajate füüsilise inventuuri menetlused võtma arvesse järgmisi vajadusi:

a)

füüsilise inventuuri töömeetodite ja vastutuse kindlaksmääramine igal ladustamisalal ja igal töötlemisalal;

| b) | usaldusväärse ja üksikasjaliku kõikide materjalide nimekirja koostamine materjalibilansi ala igas asukohas. Sellised menetlused peavad olema kavandatud nii, et ükski materjal ei jää nimekirjast välja; |
| --- | --- |

b)

usaldusväärse ja üksikasjaliku kõikide materjalide nimekirja koostamine materjalibilansi ala igas asukohas. Sellised menetlused peavad olema kavandatud nii, et ükski materjal ei jää nimekirjast välja;

| c) | füüsilise inventuuri läbiviimise kohta tuleb koostada aruanne; |
| --- | --- |

c)

füüsilise inventuuri läbiviimise kohta tuleb koostada aruanne;

| d) | kui füüsilise inventuuri läbiviimine hõlmab füüsilist kontrollimist (märgiste kontrollimist, mõõtmist), peaksid menetluses olema ette nähtud reeglid andmetöötlussüsteemides hoitavasse teabesse vajalike paranduste tegemiseks (kui leitakse lahkuminekuid), samuti reeglid selliste paranduste edastamiseks andmetöötlusosakonda; |
| --- | --- |

d)

kui füüsilise inventuuri läbiviimine hõlmab füüsilist kontrollimist (märgiste kontrollimist, mõõtmist), peaksid menetluses olema ette nähtud reeglid andmetöötlussüsteemides hoitavasse teabesse vajalike paranduste tegemiseks (kui leitakse lahkuminekuid), samuti reeglid selliste paranduste edastamiseks andmetöötlusosakonda;

| e) | komisjoni inspektoritele füüsilise inventuuri kontrollimiseks esitatav materjalibilansi alal asuvate varude nimekiri peaks enne üleandmist olema kinnitatud vastutava isiku allkirjaga; |
| --- | --- |

e)

komisjoni inspektoritele füüsilise inventuuri kontrollimiseks esitatav materjalibilansi alal asuvate varude nimekiri peaks enne üleandmist olema kinnitatud vastutava isiku allkirjaga;

| f) | kui ladustamiskoha füüsilisel inventuuril toetutakse ainult materjalide üleandmise dokumentidele, tuleks sellise lähenemisviisi usaldatavust suurendada järgmiste vahenditega:






  i) | kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise sätted üleandmisdokumentide koostamise kohta; |
| --- | --- | --- |

f)

kui ladustamiskoha füüsilisel inventuuril toetutakse ainult materjalide üleandmise dokumentidele, tuleks sellise lähenemisviisi usaldatavust suurendada järgmiste vahenditega:

i)

kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise sätted üleandmisdokumentide koostamise kohta;

| ii) | kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise meetmed, mis tagavad ladustamiskohtade arvestusandmete usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

ii)

kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise meetmed, mis tagavad ladustamiskohtade arvestusandmete usaldusväärsuse;

| iii) | korrapärane registreerimine, et kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise sätteid on järgitud ja meetmed on rakendatud; |
| --- | --- |

iii)

korrapärane registreerimine, et kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise sätteid on järgitud ja meetmed on rakendatud;

| iv) | materjali puutumatuse tagamine alal olemise ajal; |
| --- | --- |

iv)

materjali puutumatuse tagamine alal olemise ajal;

| v) | sõltumatu kinnitus, et üleandmisdokumentatsioon on täielik. |
| --- | --- |

v)

sõltumatu kinnitus, et üleandmisdokumentatsioon on täielik.

| 4. | Ametlikuks kontrollimiseks ettenähtud varude nimekirjas peab iga üksuse kohta olema esitatud järgmine teave:






  a) | asukoht ja ladustuskoht nimetatud asukohas; |
| --- | --- | --- |

4.

Ametlikuks kontrollimiseks ettenähtud varude nimekirjas peab iga üksuse kohta olema esitatud järgmine teave:

a)

asukoht ja ladustuskoht nimetatud asukohas;

| b) | mahuti tüüp ja tähistus (vajaduse korral); |
| --- | --- |

b)

mahuti tüüp ja tähistus (vajaduse korral);

| c) | materjali tüüp; |
| --- | --- |

c)

materjali tüüp;

| d) | tuumamaterjali mass üksuse kohta (brutomass, tühimass ja netomass); |
| --- | --- |

d)

tuumamaterjali mass üksuse kohta (brutomass, tühimass ja netomass);

| e) | uraani rikastusaste; |
| --- | --- |

e)

uraani rikastusaste;

| f) | plutooniumi isotoopkoosseis (kui on teada). |
| --- | --- |

f)

plutooniumi isotoopkoosseis (kui on teada).

Varude nimekirjas peavad olema kirjed materjalide kohta, mida on raske mõõta kas nende asukoha tõttu (protsessianuma sisu) või nende mõõtmiseks kõlbmatu kuju tõttu. Sellisel juhul peaks käitaja deklareerima hinnangulise massivahemiku iga üksuse kohta ja jälgitavuse alusel peaks olema võimalik leida seos hindamiseks kasutatud andmetega. Juurdepääsuta kohas või protsessianumas oleva materjali massi hinnangutes peaks olema näidatud materjali asukoht. Mõõdetud jäätmekoguste, juhuslike kadude ja jäätmehoidlasse saadetud koguste massi väärtused peaksid olema jälgitavuse alusel tuletatavad varasematest andmetest.

Materjalibilansi kontrollimine

| 5. | Materjalibilansi alal, kus materjale töödeldakse või üle mõõdetakse, tuleks füüsilise inventuuriga koostatud materjalibilanssi ja bilansikontrolliga hõlmatud töötlemisala materjalibilanssi kontrollida, kasutades bilansi standardhälbeid, milles arvestatakse põhjendatud mõõtemääramatust ja hinnatud koguste puhul protsessi ja mõõtemääramatust. Sellised kontrollimised peaksid olema kvaliteeditagamise süsteemi koostisosa.
  Igal bilansi kontrollimisel tuleks arvestada järgmist:






  a) | bilansi standardhälbe arvutamise tarkvara peaks olema hõlmatud tarkvara ja selle kasutamise kvaliteeditagamisega; |
| --- | --- | --- |

5.

Materjalibilansi alal, kus materjale töödeldakse või üle mõõdetakse, tuleks füüsilise inventuuriga koostatud materjalibilanssi ja bilansikontrolliga hõlmatud töötlemisala materjalibilanssi kontrollida, kasutades bilansi standardhälbeid, milles arvestatakse põhjendatud mõõtemääramatust ja hinnatud koguste puhul protsessi ja mõõtemääramatust. Sellised kontrollimised peaksid olema kvaliteeditagamise süsteemi koostisosa.

Igal bilansi kontrollimisel tuleks arvestada järgmist:

a)

bilansi standardhälbe arvutamise tarkvara peaks olema hõlmatud tarkvara ja selle kasutamise kvaliteeditagamisega;

| b) | bilansi standardhälbe arvutamiseks kasutatavate arvestuste ja mõõtmismeetodi andmete suhtes tuleks kohaldada andmete ja nende kasutamise kvaliteeditagamise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

b)

bilansi standardhälbe arvutamiseks kasutatavate arvestuste ja mõõtmismeetodi andmete suhtes tuleks kohaldada andmete ja nende kasutamise kvaliteeditagamise lähenemisviisi;

| c) | standardhälbe arvutamiseks kasutatud algoritm peab olema tehnilises dokumendis kirjeldatud; |
| --- | --- |

c)

standardhälbe arvutamiseks kasutatud algoritm peab olema tehnilises dokumendis kirjeldatud;

| d) | meetod peaks võimaldama arvutada bilansi standardhälbed, mis õigesti kajastavad töötlemise käiku bilansiperioodi jooksul ja ka massi väärtuste varasemaid mõõtmisi (või hindamisi), mida kasutati bilansi arvutamiseks; |
| --- | --- |

d)

meetod peaks võimaldama arvutada bilansi standardhälbed, mis õigesti kajastavad töötlemise käiku bilansiperioodi jooksul ja ka massi väärtuste varasemaid mõõtmisi (või hindamisi), mida kasutati bilansi arvutamiseks;

| e) | kui protsessis oleva materjalikoguse hinnangud põhinevad varasemal teabel või mingil mudelil, tuleb tehnilises dokumendis kirjeldada hindamise ja veaarvutuse meetodeid; |
| --- | --- |

e)

kui protsessis oleva materjalikoguse hinnangud põhinevad varasemal teabel või mingil mudelil, tuleb tehnilises dokumendis kirjeldada hindamise ja veaarvutuse meetodeid;

| f) | bilansikontrolli menetlus, tarkvara kasutusjuhend, tarkvara kirjeldus ja tehniliste meetodite dokumendid tuleb kirjutada niimoodi, et oleks võimalik hinnata nende täielikkust ja omavahelist kooskõla. |
| --- | --- |

f)

bilansikontrolli menetlus, tarkvara kasutusjuhend, tarkvara kirjeldus ja tehniliste meetodite dokumendid tuleb kirjutada niimoodi, et oleks võimalik hinnata nende täielikkust ja omavahelist kooskõla.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2005, lk 1.

1

(2)  SEK(2007) 293.

2

(3)  Viited mõõtmistele ja ainebilansi kontrollimisele ei ole asjakohased tuumakäitise puhul, milles ei tehta mõõtmisi.

3

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/24

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 166/08/COL,

12. märts 2008,

väidetava riigiabi kohta Norra põhjapõtrade tapatööstusele (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET, (1)

VÕTTES arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 8 ja 61–63 ning protokolle nr 3 ja 26,

VÕTTES arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artikleid 5 ja 24,

VÕTTES arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3 ja II osa artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   Asjaolud

11. oktoobril 2007 (reg nr 446496) sai järelevalveamet kaebuse võimaliku riigiabi kohta Norra põhjapõtrade tapatööstusele. Kaebuses väideti, et Reindriftens Utviklingsfond
   (4) andis põhjapõtrade tapmisega tegelevale ettevõtjale Boalvvir BA ajavahemikul juulist 2004 novembrini 2006 riigiabi umbes 7,2 miljoni Norra krooni (umbes 910 000 euro) ulatuses. Toetused kiitis heaks põllumajandus- ja toiduaineteministeerium. Kaebuse esitaja ei ole andnud teavet, mille kohaselt Boalvvir BA tegutseks muudes valdkondades kui põhjapõtrade tapmine.

16. oktoobri 2007. aasta kirjas (reg nr 447285) teatas järelevalveamet kaebuse kättesaamisest.

6. detsembri 2007. aasta kirjas (reg nr 456147) teatas järelevalveamet kaebuse esitajale, et järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat (5) oli jõudnud esialgsele järeldusele, et kaebus käsitleb tooteid, mis jäävad EMP lepingu reguleerimisalast väljapoole, ja et seetõttu ei kuulu küsimuse lahendamine järelevalveameti pädevusse. Kaebuse esitajale teatati, et kui ta ei esita alates kirja kättesaamisest kahe kuu jooksul täiendavat teavet, mis võiks konkurentsi ja riigiabi direktoraati veenda, et meede, mille kohta kaebus esitati, kuulub EMP lepingu reguleerimisalasse, teeb konkurentsi ja riigiabi direktoraat järelevalveameti kolleegiumile ettepaneku asi lõpetada.

Järelevalveameti 6. detsembri 2007. aasta kirjale kaebuse esitaja ei vastanud.

2.   Hinnang

Järelevalveamet märgib: selleks, et kohaldada EMP lepingu artiklite 61–63 sätteid riigiabi kohta, peab riigiabi olema antud ettevõtjatele, kes valmistavad tooteid, mis kuuluvad EMP lepingu reguleerimisalasse.

EMP lepingu artikli 8 lõikes 3 on sätestatud:

„Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid üksnes toodete suhtes, mis:

| a) | kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted; |
| --- | --- |

a)

kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted;

| b) | on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale.” |
| --- | --- |

b)

on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale.”

EMP lepingu artikli 8 lõikes 3 piiritletakse EMP lepingu materiaalne kohaldamisala eespool nimetatud toodetega, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti. Põhjapõdrad ja neist valmistatud tooted, mis ei kuulu kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikidesse 25–97 ega ole esitatud EMP lepingu protokollis nr 3, ei kuulu lepingu üldisesse kohaldamisalasse.

Väidetavaks abisaajaks on antud juhtumi puhul põhjapõtrade tapmisega tegelev ettevõtja. Põhjapõtrade tapmisega tegelevate ettevõtjate valmistatud tooted kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikidesse 02, 05, 15, 16 ja 23 ega kuulu seega EMP lepingu reguleerimisalasse. Tooted ei kuulu ka EMP lepingu protokolli nr 3 reguleerimisalasse.

Järelikult käsitleb kaebus väidetavat riigiabi ettevõtjatele, kes tegelevad selliste toodete valmistamisega, mis ei kuulu EMP lepingu artikli 8 lõikes 3 sätestatud EMP lepingu reguleerimisalasse kuuluvate toodete hulka.

Eeltoodu põhjal on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et kaebus ei kuulu EMP lepingu reguleerimisalasse ning seetõttu ei kuulu võimaliku riigiabi kindlaks tegemine järelevalveameti pädevusse. (6)

6

3.   Järeldus

Sellest tulenevalt on järelevalveamet otsustanud, et nähtavasti puudub alus asja edasiseks uurimiseks.

Seetõttu on järelevalveamet otsustanud asja lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et toetus Norra põhjapõtrade tapatööstusele ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 12. märts 2008

EFTA järelevalveameti nimel

Per SANDERUD

president

Kurt JAEGER

kolleegiumi liige

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Põhjapõdrakasvatuse arendusfond.

4

(5)  Edaspidi „konkurentsi ja riigiabi direktoraat”.

5

(6)  Vt järelevalveameti otsus 176/05/COL, 15. juuli 2005, väidetava riigiabi kohta kalandussektorile.

6

---

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/26

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 167/08/COL,

12. märts 2008,

väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta ettevõtjale Troms Tre AS (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET, (1)

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ning protokolle nr 3 ja 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artikleid 5 ja 24,

ning arvestades järgmist:

1.   Menetlus

20. juuni 2005. aasta kirjas sai järelevalveamet Norra õigusbüroolt Selmer (4) anonüümse kliendi nimel esitatud kaebuse, mis käsitles väidetavat ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjale Troms Tre AS, (5) kes valmistab erinevaid puitehitustooteid. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 24. juunil 2005 (reg-nr 323812).

1. juuli 2005. aasta kirjas (reg-nr 324515) edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele.

20. septembri 2005. aasta kirjas vastasid Norra ametiasutused kaebuses esitatud väidete kohta, et kõnealused kapitalisüstid ei kujutanud endast riigiabi. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 21. septembril 2005 (reg-nr 334843).

21. novembri 2005. aasta kirjas teatas kaebuse esitaja järelevalveametile, et Troms Tre oli 10. novembril 2005 välja kuulutanud enda pankroti ning et kohus määras 11. novembril 2005 pankrotivara halduri. Kaebuse esitaja väitis, et pankrot ei mõjuta kaebuse sisu hindamist, ning jättis kaebuse jõusse. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 23. novembril 2005 (reg-nr 351088).

10. veebruari 2006. aasta kirjas (reg-nr 362331) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt täiendavat teavet pankrotivara ning pankrotimenetluse ajakava kohta.

Norra ametiasutused vastasid 17. märtsi 2006. aasta kirjas järelevalveametile, et pankrotimenetlus ei lõppe enne 2006. aasta lõppu. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 20. märtsil 2006 (reg-nr 367142).

18. juuli 2007. aasta kirjas (reg-nr 424054) esitas järelevalveamet Norra ametiasutustele uue taotluse teabe saamiseks pankrotimenetluse tulemuste kohta. Lisaks taotles järelevalveamet teavet Troms Tre varade ostja ning ettevõtja võimaliku refinantseerimise kohta.

20. augusti 2007. aasta kirjas teatasid Norra ametiasutused järelevalveametile pankrotimenetluse tulemustest. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 20. augustil 2007 (reg-nr 434867).

4. detsembri 2007. aasta kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse tagasi, muu hulgas väidetava abisaaja pankroti tõttu. Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 6. detsembril 2007 (reg-nr 456318).

2.   Väidetava abi olemasolu

Troms Tre asutati 1972. aastal nime Troms Treforedling all. Kaebuses kirjeldatakse ettevõtjat kui ehitusmaterjalide, täpsemalt ehituses kasutatavate puitlaastplaatide tootmise ja müügiga tegelevat. Aastakäive oli 55–65 miljonit Norra krooni (ligikaudu 6,9–8,1 miljonit eurot).

Ettevõtja aktsiate enamusomanikud olid erineva tasandi avaliku sektori asutused. Suurim aktsionär oli Tromsi kohalik omavalitsus, kes omas umbes 40 % ettevõtja aktsiatest. Teiste aktsionäride seas olid muu hulgas Sørreisa omavalitsusüksus, riigi omandis olev ettevõtja Statskog SF, Tromsi kohaliku omavalitsuse omandis olev elektriettevõtja Troms Kraft ning kaks piirkonna erametsaomanikke koondavat organisatsiooni: Skogeierforening Nord BA ja Troms Skogselskap.

10. novembril 2005 kuulutas Troms Tre välja enda pankroti. Ettevõtja tegevus ei tootnud kasumit ning ettevõtja teatas, et ei suuda tasuda oma võlgu. 11. novembril 2005 määras kohus pankrotivara halduri.

Pankrotimenetlus lõppes ja ettevõtja likvideeriti 28. märtsil 2007. Pankrotti käsitleva lõpparuande kohaselt müüdi ettevõtja vara, seadmed ja tehas 2006. aasta detsembris ühele kolmest parkrotivara müügil pakkumise esitanust.

3.   Väidetava riigiabi kirjeldus

Kaebuse esitaja väitel anti Troms Tre’le riigiabi ettevõtja aktsiakapitali suurendamise teel. Kaebuse esitaja antud teabe põhjal oli kaebuse esitamise ajaks emiteeritud aktsiaid ligikaudu kümne miljoni Norra krooni ulatuses. Suurema osa investeeringutest tegid riiklikud investorid ning kaebuse esitaja väitel ei tehtud need turutingimustel. Kaebuse esitaja väitis ka, et ettevõtja kavatses ajavahemikul 2006–2009 aktsiakapitali veelgi suurendada.

4.   Hinnang

Väidetava abi saaja Troms Tre on likvideeritud ning tema vara on pankrotimenetluse käigus maha müüdud. Pankrotimenetlus lõppes 2007. aastal. Lisaks müüdi ettevõtja vara järelevalveametile teadaoleva info põhjal avalikul enampakkumisel, mille viis läbi kohus kooskõlas pankrotimenetlust käsitlevate Norra õigusaktidega.

Seega on ettevõtja lõpetanud igasuguse majandustegevuse. Sellistel tingimustel ei oleks järelevalveameti otsusel kõnealuste meetmete abina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta praktilist mõju. (6)

Lisaks, kuna Troms Tre vara müüdi avalikul enampakkumisel, on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et kui Troms Tre saigi riigiabi, ei kutsu see enam esile moonutusi ega ole toonud kasu ettevõtja vara ostjale (7). Seega ei oleks Troms Tre’le antud abi tagasinõudmine võimalik (8).

Lõpuks võtab järelevalveamet arvesse kaebuse esitaja 4. detsembri 2007. aasta kirja (reg-nr 456318), milles kaebus tagasi võeti.

Seetõttu on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et otsusel meetmete, mille kohta kaebus esitati, riigiabina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta ei oleks praktilist mõju. Järelikult ei ole seoses nimetatud meetmetega mõtet jätkata järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osas sätestatud menetlust.

5.   Järeldus

Eeltoodud kaalutluste põhjal on järelevalveamet seisukohal, et Troms Tre vastasel menetlusel ei ole mõtet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 10 alusel algatatud menetlus seoses ettevõtjale Troms Tre AS väidetavalt antud ebaseadusliku riigiabiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 12. märts 2008

EFTA järelevalveameti nimel,

Per SANDERUD

president

Kurt JAEGER

kolleegiumi liige

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „kaebuse esitaja”.

4

(5)  Edaspidi „Troms Tre”.

5

(6)  Komisjoni 25. septembri 2007. aasta otsus seoses abimeetmetega, mida Hispaania on rakendanud ettevõtja IZAR suhtes, juhtum C-47/2003, seni avaldamata, ning komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsus seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes, juhtum C-53/2000 (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20).

6

(7)  Vt näiteks kohtuasi C-390/98 HJ Banks & Co Ltd vs. ESTÜ ning kaubandus- ja tööstusministeerium (2001), EKL I-6117, punkt 77, ning kohtuasi C-277/00 Saksamaa vs. komisjon (2004), EKL I-3925, punkt 80.

7

vs

vs

(8)  Komisjoni 25. septembri 2007. aasta otsus seoses abimeetmetega, mida Hispaania on rakendanud ettevõtja IZAR suhtes, juhtum C-47/2003, ELTs seni avaldamata, ning komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsus seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes, juhtum C-53/2000 (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20).

8

---

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/28

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 301/08/COL,

21. mai 2008,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsus nr 378/07/COL

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B alajaotisi 1 ja 3 ja alajaotise 5 alapunkti b,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.4 nimetatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga nimetatud lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 2 nimetatud valdkondlike kohandustega,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.5 nimetatud õigusakti (nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted ja millega muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga nimetatud lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 4 nimetatud valdkondlike kohandustega,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.2 111 nimetatud õigusakti (komisjoni 21. novembri 2001. aasta otsus 2001/812/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli eest vastutavate piiripunktide heakskiitmise nõuded), mida on muudetud, ning eelkõige selle artikli 3 lõiget 5,

ARVESTADES, et järelevalveamet tunnistas 12. septembri 2007. aasta otsusega nr 378/07/COL kehtetuks oma 31. oktoobri 2006. aasta otsuse nr 320/06/COL ja kehtestas uue loetelu kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivatest Islandi ja Norra piiripunktidest,

ARVESTADES, et Islandi valitsus on taotlenud piiripunkti Reykjavík Samskip lisamist nende EMP lepingu I lisa I peatüki 1.2. osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit toodete ja loomade veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetellu, millel on õigus kontrollida külmutatud ja pakendatud kalatooteid, pakendatud kalatooteid, mida hoitakse ümbritseva õhu temperatuuril, muuks kui inimtoiduks mõeldud kalaõli ja pakendatud kalajahu,

ARVESTADES, et Islandi valitsus on teinud ettepaneku nimetada piiripunkt Reykjavík piiripunktiks Reykjavík Eimskip,

ARVESTADES, et Islandi valitsus on teinud ettepaneku lisada piiripunktide Akureyri, Reykjavík Eimskip ja Hafnarfjörður tooteliikide loetellu inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud pakendatud kalaõli ja pakendamata kalaõli ning kalajahu tooteliigi puhul piirata nende piiripunktide pädevust pakendatud kalajahuga,

ARVESTADES, et Islandi valitsus on teinud ettepaneku lisada piiripunkti Þorlákshöfn tooteliikide loetellu inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud pakendatud kalaõli (üksnes hulgikogused),

ARVESTADES, et 2007. aasta oktoobris viisid järelevalveamet ja Euroopa Komisjon läbi ühiskontrolli, mille käigus külastati kavandatavat piiripunkti Reykjavík Samskip ning piiripunkte Akureyri, Hafnarfjörður, Ísafjörður, Keflavík, Reykjavík Eimskip ja Þorlákshöfn,

ARVESTADES, et vastavalt ühiskontrolli käigus tehtud tähelepanekutele ja Islandi valitsuse 18. märtsil esitatud parandusmeetmeid käsitlevale teabele kirjutasid järelevalveameti ja Euroopa Komisjoni inspektorid 6. mail 2008. aastal alla ühissoovitustele,

ARVESTADES, et allakirjutatud ühissoovitustes tehakse ettepanek lisada piiripunkti Þorlákshöfn tooteliikide loetellu inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud pakendatud kalaõli (üksnes hulgikogused),

ARVESTADES, et allakirjutatud ühissoovitustes tehakse ettepanek lisada Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud loetellu uus piiripunkt Reykjavik Samskip, mille tooteliikide loetellu kuuluvatel külmutatud ja pakendatud kalatoodetel, ümbritseva õhu temperatuuril hoitavatel pakendatud kalatoodetel, muuks kui inimtoiduks mõeldud kalaõlil ja pakendatud kalajahul on uus ANIMO-kood,

ARVESTADES, et allakirjutatud ühissoovitustes tehakse ettepanek lisada piiripunkti Hafnarfjörður tooteliikide loetellu inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud jahutatud ja pakendatud kalatooted, inimtoiduks mõeldud pakendatud kalatooted, mida hoitakse ümbritseva õhu temperatuuril ja muuks kui inimtoiduks mõeldud pakendatud kalaõli ning kalajahu tooteliigi puhul piirata selle piiripunkti pädevust pakendatud kalajahuga,

ARVESTADES, et allakirjutatud ühissoovitustes tehakse ettepanek nimetada piiripunkt Reykjavík piiripunktiks Reykjavík Eimskip ning lisada selle tooteliikide loetellu jahutatud ümbritseva õhu temperatuuril hoitavad pakendatud kalatooted ja muuks kui inimtoiduks mõeldud pakendatud kala, ning kalajahu tooteliigi puhul piirata selle piiripunkti pädevust pakendatud kalajahuga,

ARVESTADES, et järelevalveamet suunas otsusega 273/08/COL küsimuse järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele,

ARVESTADES, et käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides. |
| --- | --- |

1.

Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides.

| 2. | Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsus nr 378/07/COL. |
| --- | --- |

2.

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsus nr 378/07/COL.

| 3. | Käesolev otsus jõustub 21. mail 2008. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus jõustub 21. mail 2008.

| 4. | Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale.

| 5. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

5.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 21. mai 2008

EFTA järelevalveameti nimel

Per SANDERUD

president

Kristján Andri STEFÁNSSON

kolleegiumi liige

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| 1 | = | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | ANIMO-kood |
| 3 | = | Liik







  A | = | Lennujaam |
| F | = | Raudteetransport |
| P | = | Sadam |
| R | = | Maanteetransport |

1

=

Nimi

2

=

ANIMO-kood

3

=

Liik

A

=

Lennujaam

F

=

Raudteetransport

P

=

Sadam

R

=

Maanteetransport

4

=

Kontrollkeskus

5

=

Tooted

| HC | = | Kõik inimtoiduks mõeldud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muud tooted |
| NT | = | Temperatuurinõuded puuduvad |
| T | = | Jahutatud ja külmutatud tooted |
| T(FR) | = | Külmutatud tooted |
| T(CH) | = | Jahutatud tooted |

HC

=

Kõik inimtoiduks mõeldud tooted

NHC

=

Muud tooted

NT

=

Temperatuurinõuded puuduvad

T

=

Jahutatud ja külmutatud tooted

T(FR)

=

Külmutatud tooted

T(CH)

=

Jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused |
| --- | --- | --- |
| E | = | Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased |
| O | = | Muud loomad |

U

=

Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

E

=

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased

O

=

Muud loomad

5–6

=

Erimärkused

| (1) | = | Kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainult pakendatud tooted |
| (3) | = | Ainult kalatooted |
| (4) | = | Ainult loomsed valgud |
| (5) | = | Ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad |
| (6) | = | Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | Ainult hobuslased |
| (9) | = | Ainult troopikakalad |
| (10) | = | Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud silerinnalised linnud |
| (11) | = | Ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | Kabiloomade puhul ainult loomaaeda saadetavad hobused; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad |
| (13) | = | Nagylak HU: See on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, kus nii toodete kui elusloomade puhul kohaldatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ |
| (14) | = | Mõeldud teatud inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi |
| (15) | = | Ainult akvakultuuriloomad |
| (16) | = | Ainult kalajahu |

(1)

=

Kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

Ainult pakendatud tooted

(3)

=

Ainult kalatooted

(4)

=

Ainult loomsed valgud

(5)

=

Ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad

(6)

=

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

Ainult hobuslased

(9)

=

Ainult troopikakalad

(10)

=

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud silerinnalised linnud

(11)

=

Ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

Kabiloomade puhul ainult loomaaeda saadetavad hobused; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad

(13)

=

Nagylak HU: See on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, kus nii toodete kui elusloomade puhul kohaldatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ

(14)

=

Mõeldud teatud inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi

(15)

=

Ainult akvakultuuriloomad

(16)

=

Ainult kalajahu

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS00499 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS00299 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS01399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS00399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavíki lennujaam | IS00799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS00199 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS01899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Reykjavík Samskip | IS01799 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS00499

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS00299

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS01399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS00399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavíki lennujaam

IS00799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS00199

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS01899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Reykjavík Samskip

IS01799

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO01499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO01199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO01099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO01799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO02199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO00299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO00599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO00199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO01399 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | | | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO01299 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO00999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO01599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO00699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO01499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO01199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO01099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO01799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO02199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO00299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO00599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO00199

P

HC, NHC

Oslo

NO01399

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO01299

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO00999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO01599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO00699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/32

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 302/08/COL,

21. mai 2008,

Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks 27. juuni 1994. aasta EFTA järelevalveameti otsus nr 71/94/COL (viimati muudetud EFTA järelevalveameti 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL)

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.5 nimetatud õigusakti: nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse direktiivi artiklit 5,

ARVESTADES, et Norra esitas 3. mai 1994. aasta kirjas nõuetekohased põhjendused, et saada oma territooriumile nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas heakskiidetud vööndi staatust, samuti riiklikud eeskirjad, mis tagavad kooskõla tingimustega, millest tuleb heakskiidetud vööndi staatuse säilitamiseks kinni pidada,

ARVESTADES, et Norra tunnistati ameti 27. juuni 1994. aasta otsusega nr 71/94/COL heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas,

ARVESTADES, et amet muutis 27. juuni 1994. aasta otsust nr 71/94/COL 4. detsembri 1996. aasta otsusega nr 220/96/COL, 25. juuni 1998. aasta otsusega nr 159/98/COL ja 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL,

ARVESTADES, et otsusega nr 71/94/COL (mida on viimati muudetud 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL) sätestati, et käesoleva otsuse lisas osutatud Norra osad tunnistatakse heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas,

ARVESTADES, et 26. novembril 2007. aastal tehti Norras Møre og Romsdali maakonnas kindlaks viirusliku hemorraagilise septitseemia puhang,

ARVESTADES, et asjaomane Norra ametiasutus teavitas ametit meetmetest, mida võeti haiguse likvideerimiseks ja selle leviku tõkestamiseks,

ARVESTADES, et amet hindas asjaomase Norra ametiasutuse esitatud teavet,

ARVESTADES, et praeguses järgus tunduvad võetud meetmed olevat asjakohased,

ARVESTADES, et amet on küsimust arutanud Euroopa Komisjoniga,

ARVESTADES, et Norras ei ole nakkusliku vereloomenekroosi osas muutusi toimunud,

ARVESTADES, et ameti seisukohta, et Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, tuleks siiski tunnistada heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas,

ARVESTADES, et käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA veterinaarkomitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, on tunnistatud heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas. |
| --- | --- |

1.

Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, on tunnistatud heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

| 2. | Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 27. juuni 1994. aasta otsus nr 71/94/COL (viimati muudetud 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL) Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga. |
| --- | --- |

2.

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 27. juuni 1994. aasta otsus nr 71/94/COL (viimati muudetud 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL) Norra staatuse kohta seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga.

| 3. | Käesolev otsus jõustub 21. mail 2008. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus jõustub 21. mail 2008.

| 4. | Käesolev otsus on adresseeritud Norrale. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

| 5. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

5.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 21. mai 2008

EFTA järelevalveameti nimel

president

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

LISA

NAKKUSLIK VERELOOMENEKROOS

Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad.

VIIRUSLIK HEMORRAAGILINE SEPTITSEEMIA

Norra, välja arvatud:

| 1. | Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad; |
| --- | --- |

1.

Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad;

| 2. | Stranda ja Norddali omavalitsuste rannikualad, mis on piiritletud järgmiselt:






  — | idast joonega Norddalsfjordeni põhjaosas asuva Ligne praamikai ja Svarthammareni vahel; |
| --- | --- | --- |

2.

Stranda ja Norddali omavalitsuste rannikualad, mis on piiritletud järgmiselt:

—

idast joonega Norddalsfjordeni põhjaosas asuva Ligne praamikai ja Svarthammareni vahel;

| — | loodest joonega Stofjordeni idaosas asuva Urda ja Stofjordeni lääneosas asuva Øygardsnakkeni vahel; |
| --- | --- |

—

loodest joonega Stofjordeni idaosas asuva Urda ja Stofjordeni lääneosas asuva Øygardsnakkeni vahel;

| — | lõunast joonega Synnulvsfjordeni lääneosas asuva Dukevika ja punkti vahel fjordis, mis asub Synnulvsfjordeni idaosas asuvast mahajäetud Smoge talust 1 km kaugusel põhjas. |
| --- | --- |

—

lõunast joonega Synnulvsfjordeni lääneosas asuva Dukevika ja punkti vahel fjordis, mis asub Synnulvsfjordeni idaosas asuvast mahajäetud Smoge talust 1 km kaugusel põhjas.

---

12.2.2009

| 12.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---