# Az Európai Unió C 47/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.047.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 47 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. február 25. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.047.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 47

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. február 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2010/C 047/01 | A Tanács véleménye (2009. december 2.) Belgium aktualizált stabilitási programjának a 2008–2012-es időszakra vonatkozó kiegészítéséről | 1 |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2010/C 047/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményről és az azt kísérő, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2010/C 047/01

A Tanács véleménye (2009. december 2.) Belgium aktualizált stabilitási programjának a 2008–2012-es időszakra vonatkozó kiegészítéséről

1

Európai Adatvédelmi Biztos

2010/C 047/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményről és az azt kísérő, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról

6

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 047/03 | Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 047/03

Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 047/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 21 |
| 2010/C 047/07 | A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja | 22 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2010/C 047/08 | Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében | 23 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 047/06

Euro-átváltási árfolyamok

21

2010/C 047/07

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

22

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2010/C 047/08

Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében

23

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 047/09 | Értesítés a többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 24 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 047/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 27 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 047/11 | Értesítés a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Ajánlatkérő által benyújtott kérelem | 28 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 047/09

Értesítés a többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

24

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 047/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

27

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 047/11

Értesítés a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Ajánlatkérő által benyújtott kérelem

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. december 2.)

Belgium aktualizált stabilitási programjának a 2008–2012-es időszakra vonatkozó kiegészítéséről

2010/C 47/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács (2009. december 2-án) megvizsgálta Belgium 2009. áprilisi aktualizált stabilitási programjának a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó kiegészítését (2) (a továbbiakban: a kiegészítés), amelyet a belga hatóságok a 2009. áprilisi programról szóló 2009. július 7-i véleményben foglalt tanácsi felkérésre nyújtottak be. Ez a vélemény a 2009. áprilisi program kiegészítésében szereplő információkat figyelembe véve aktualizálja a júliusi véleményt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács (2009. december 2-án) megvizsgálta Belgium 2009. áprilisi aktualizált stabilitási programjának a 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó kiegészítését (2) (a továbbiakban: a kiegészítés), amelyet a belga hatóságok a 2009. áprilisi programról szóló 2009. július 7-i véleményben foglalt tanácsi felkérésre nyújtottak be. Ez a vélemény a 2009. áprilisi program kiegészítésében szereplő információkat figyelembe véve aktualizálja a júliusi véleményt.

| (2) | A világkereskedelem összeomlása a csökkenő bizalommal, a vagyonhatásokkal és a szigorodó hitelfeltételekkel együtt 2008 utolsó és 2009 első negyedévében a gazdaság hirtelen zsugorodásához vezetett. A második negyedévben a csökkenés nem volt számottevő, sőt, a negyedéves növekedési adat a nemzetközi környezet javulása miatt az év második felében várhatóan kismértékben pozitívra változik. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben éves szinten mintegy 3 %-kal zsugorodik, 2010-ben viszont pozitívan változik (0,6 %). A növekedési ráta 2011-ben várhatóan 1,5 %-ra emelkedik, így némiképp meghaladja a potenciális növekedés ütemét, amelyet a válsággal összefüggésben visszafog a beruházások csökkenése és a munkanélküliségi ráta növekedése. A visszaesés az államháztartásra is igen kedvezőtlen hatással jár; a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államháztartási hiány a 2008. évi 1,2 %-ról 2009-ben mintegy 6 %-ra nő. A hiány 2010-ben és 2011-ben várhatóan stabilizálódik, figyelembe véve, hogy i. a 2008 végén az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban elfogadott ösztönző intézkedések költségvetési hatása 2010-ben is a GDP 0,5 %-át teszi ki, mivel a csomag tartós intézkedéseket is tartalmaz; továbbá figyelembe véve ii. a különböző kormányzati szintek által a 2010-es, illetve a 2011-es költségvetéseik keretében elfogadott konszolidációs intézkedések (a GDP 0,75 %-a, illetve 0,25 %-a) hatását. Mindazonáltal a 2010. évi gazdasági növekedés kedvezőtlen összetétele, valamint a munkanélküliség további erős növekedése, a magasabb kamatkiadások, valamint a népesség idősödésével kapcsolatos kiadásnövekedés (amely a szociális juttatások, köztük a nyugdíjak növelését célzó elmúlt évekbeli intézkedések hatását is tükrözi) várhatóan teljesen semlegesítik a konszolidációs intézkedéseknek az államháztartási egyenlegre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(2)

A világkereskedelem összeomlása a csökkenő bizalommal, a vagyonhatásokkal és a szigorodó hitelfeltételekkel együtt 2008 utolsó és 2009 első negyedévében a gazdaság hirtelen zsugorodásához vezetett. A második negyedévben a csökkenés nem volt számottevő, sőt, a negyedéves növekedési adat a nemzetközi környezet javulása miatt az év második felében várhatóan kismértékben pozitívra változik. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a GDP 2009-ben éves szinten mintegy 3 %-kal zsugorodik, 2010-ben viszont pozitívan változik (0,6 %). A növekedési ráta 2011-ben várhatóan 1,5 %-ra emelkedik, így némiképp meghaladja a potenciális növekedés ütemét, amelyet a válsággal összefüggésben visszafog a beruházások csökkenése és a munkanélküliségi ráta növekedése. A visszaesés az államháztartásra is igen kedvezőtlen hatással jár; a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államháztartási hiány a 2008. évi 1,2 %-ról 2009-ben mintegy 6 %-ra nő. A hiány 2010-ben és 2011-ben várhatóan stabilizálódik, figyelembe véve, hogy i. a 2008 végén az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban elfogadott ösztönző intézkedések költségvetési hatása 2010-ben is a GDP 0,5 %-át teszi ki, mivel a csomag tartós intézkedéseket is tartalmaz; továbbá figyelembe véve ii. a különböző kormányzati szintek által a 2010-es, illetve a 2011-es költségvetéseik keretében elfogadott konszolidációs intézkedések (a GDP 0,75 %-a, illetve 0,25 %-a) hatását. Mindazonáltal a 2010. évi gazdasági növekedés kedvezőtlen összetétele, valamint a munkanélküliség további erős növekedése, a magasabb kamatkiadások, valamint a népesség idősödésével kapcsolatos kiadásnövekedés (amely a szociális juttatások, köztük a nyugdíjak növelését célzó elmúlt évekbeli intézkedések hatását is tükrözi) várhatóan teljesen semlegesítik a konszolidációs intézkedéseknek az államháztartási egyenlegre gyakorolt hatását.

| (3) | A kiegészítés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP a 2008. évi 1,1 %-os bővülés után 2009-ben 3,1 %-kal esik vissza, majd 2010-ben 0,4 %-kal ismét növekedésnek indul. Ezt követően 2011-ben 1,9 %-os, 2012-ben pedig 2,4 %-os GDP-növekedés várható. A program 2009. áprilisi változatához képest a növekedési előrejelzések lefelé módosultak, főleg 2009 tekintetében. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy az új forgatókönyv lényegében megalapozott; a 2009–2010-es időszak tekintetében inkább óvatos, a későbbi éveket tekintve – a legújabb potenciális kibocsátási előrejelzések fényében – kissé optimistának tűnik. Noha a kibocsátási rés a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint is fokozatosan záródik a recesszió után, a folyamat gyorsaságát illetően a kiegészítés meglehetősen optimistának tűnik. A kiegészítésben a tárgyidőszakra előre jelzett növekedés összetevői összességében hihetőnek tűnnek. A kiegészítés inflációs előrejelzése reálisnak tekinthető. A bérek előre jelzett növekedése ugyanakkor az egész időszak tekintetében túlbecsültnek tűnik, hiszen a munkaerőköltségek lassabb külföldi növekedése és a magas munkanélküliség a belga béreket is lenyomhatja. Végezetül, a foglalkoztatás 2011. évi növekedésére vonatkozó előrejelzés szintén kissé optimistának bizonyulhat. |
| --- | --- |

(3)

A kiegészítés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP a 2008. évi 1,1 %-os bővülés után 2009-ben 3,1 %-kal esik vissza, majd 2010-ben 0,4 %-kal ismét növekedésnek indul. Ezt követően 2011-ben 1,9 %-os, 2012-ben pedig 2,4 %-os GDP-növekedés várható. A program 2009. áprilisi változatához képest a növekedési előrejelzések lefelé módosultak, főleg 2009 tekintetében. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy az új forgatókönyv lényegében megalapozott; a 2009–2010-es időszak tekintetében inkább óvatos, a későbbi éveket tekintve – a legújabb potenciális kibocsátási előrejelzések fényében – kissé optimistának tűnik. Noha a kibocsátási rés a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint is fokozatosan záródik a recesszió után, a folyamat gyorsaságát illetően a kiegészítés meglehetősen optimistának tűnik. A kiegészítésben a tárgyidőszakra előre jelzett növekedés összetevői összességében hihetőnek tűnnek. A kiegészítés inflációs előrejelzése reálisnak tekinthető. A bérek előre jelzett növekedése ugyanakkor az egész időszak tekintetében túlbecsültnek tűnik, hiszen a munkaerőköltségek lassabb külföldi növekedése és a magas munkanélküliség a belga béreket is lenyomhatja. Végezetül, a foglalkoztatás 2011. évi növekedésére vonatkozó előrejelzés szintén kissé optimistának bizonyulhat.

| (4) | A kiegészítésben 2009-es hiánycélként a GDP 5,9 %-a szerepel (a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésével összhangban). A 2008. évben még 1,2 %-os GDP-arányos hiány 2009. évi növekedése főként az automatikus stabilizátorok hatását mutatja. Ez a hatás főként a társasági adókból származó bevételek erős visszaesése miatt sokkal jelentősebb, mintsem az standard rugalmasságokat feltételezve várható lenne. A költségvetés 2009. évi expanzív intézkedései (a GDP 0,5 %-a), valamint a regionális és szövetségi kormányzatok által bevezetett költségvetési ösztönző csomagok (a GDP 0,5 %-a) aránylag visszafogottak voltak, tekintettel arra, hogy a magas eladósodottság miatt korlátozott volt a mozgástér. Végül, a költségvetési egyenleg romlásáért – a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben – kedvezőtlen hatású egyszeri intézkedések is felelősek, főként két bírósági ítélet (4) eredményeként. Az egyszeri intézkedések és az automatikus stabilizátorok vártnál nagyobb hatása miatt – annak ellenére, hogy nem hoztak további expanzív intézkedéseket – a jelenlegi GDP-arányos hiánycél 2,5 százalékponttal magasabb, mint a stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változatában. A kiegészítésben szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2008-as 2,3 %-ról 2009-ben a GDP 4,7 %-ára emelkedik. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése a strukturális hiány valamelyest kisebb (2,4 helyett 2 százalékpontos) növekedésére számít 2009-ben, főként mivel a kiegészítés nem vette figyelembe, hogy a 2009. évi bírósági határozatok miatt bekövetkező, a GDP 0,5 %-ának megfelelő hatás egyszeri jellegű. |
| --- | --- |

(4)

A kiegészítésben 2009-es hiánycélként a GDP 5,9 %-a szerepel (a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésével összhangban). A 2008. évben még 1,2 %-os GDP-arányos hiány 2009. évi növekedése főként az automatikus stabilizátorok hatását mutatja. Ez a hatás főként a társasági adókból származó bevételek erős visszaesése miatt sokkal jelentősebb, mintsem az standard rugalmasságokat feltételezve várható lenne. A költségvetés 2009. évi expanzív intézkedései (a GDP 0,5 %-a), valamint a regionális és szövetségi kormányzatok által bevezetett költségvetési ösztönző csomagok (a GDP 0,5 %-a) aránylag visszafogottak voltak, tekintettel arra, hogy a magas eladósodottság miatt korlátozott volt a mozgástér. Végül, a költségvetési egyenleg romlásáért – a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben – kedvezőtlen hatású egyszeri intézkedések is felelősek, főként két bírósági ítélet (4) eredményeként. Az egyszeri intézkedések és az automatikus stabilizátorok vártnál nagyobb hatása miatt – annak ellenére, hogy nem hoztak további expanzív intézkedéseket – a jelenlegi GDP-arányos hiánycél 2,5 százalékponttal magasabb, mint a stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változatában. A kiegészítésben szereplő információk alapján a Bizottság szolgálatai által a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a 2008-as 2,3 %-ról 2009-ben a GDP 4,7 %-ára emelkedik. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése a strukturális hiány valamelyest kisebb (2,4 helyett 2 százalékpontos) növekedésére számít 2009-ben, főként mivel a kiegészítés nem vette figyelembe, hogy a 2009. évi bírósági határozatok miatt bekövetkező, a GDP 0,5 %-ának megfelelő hatás egyszeri jellegű.

| (5) | A kiegészítésben meghatározott középtávú költségvetési stratégia fő célja, hogy 2015-re fokozatosan egyensúlyba hozza a költségvetést. A kiegészítés nem tesz kifejezett említést a középtávú célkitűzésről és nem irányozza elő Belgium eredeti középtávú költségvetési célkitűzésének (a GDP 0,5 %-át kitevő, ciklikusan kiigazított és egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított többletnek) az elérését sem a kiegészítés tárgyidőszaka alatt. Az államháztartás hiánya a GDP 0,5 %-át kitevő korrekciós intézkedéseknek köszönhetően 2010-ben a tervek szerint a GDP 6 %-a körül stabilizálódik, majd 2012-re fokozatosan (a GDP 1 %-át, illetve 1,25 %-át kitevő, 2011. és 2012. évi konszolidációs intézkedések révén) a GDP 4,4 %-ára javul. A kiegészítés megemlíti, hogy 2013-ra a hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kell szorítani, de az év tekintetében nem tartalmaz részletes forgatókönyvet (5). A kiegészítés szerint a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány 2010-ben és 2011-ben egyaránt 0,25 százalékponttal, 2012-ben pedig 0,5 százalékponttal javul. Mivel a kiegészítés nem vette figyelembe, hogy a 2009. évi bírósági határozatok miatt bekövetkező, a GDP 0,5 %-ának megfelelő hatás egyszeri jellegű, a strukturális egyenleg 2010-ben valójában a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben fog romlani (a 2009. évi – 4,2 %-ról – 4,4 %-ra 2010-ben). A kiegészítésben tervezett strukturális kiigazítás jelentősen kisebb, mint a fent említett tervezett intézkedések összege. Ennek oka, hogy a gazdasági növekedés kedvezőtlen összetétele, a magasabb kamatkiadások és a népesség idősödésével kapcsolatos kiadásnövekedés (amely a szociális juttatások, köztük a nyugdíjak növelését célzó elmúlt évekbeli intézkedések hatását is tükrözi) eredményeként a strukturális egyenleg változatlan politikát feltételezve évente automatikusan a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben romlana. A kiegészítés szerint a tervezett konszolidációs erőfeszítés azonos mértékben épül az adóbevételek (különösen a jövedelmi és vagyonadók) növekedésére és a kiadások (különösen a közvetett fogyasztás, a munkabérek és a természetbeni szociális juttatások) csökkenésére. A kiegészítésben foglalt becslés szerint az államadósság 2008-ban a GDP 89,6 %-a volt, szemben a 2007. évi 84 %-kal; a növekedés főként a bankok megmentésére irányuló műveletek miatti egyéb tételek (stock flow adjustment, a GDP 6 %-a) eredménye. A kiegészítés alapján a GDP-arányos adósságráta 2011-ben 104 %-ot elérve tovább emelkedik, és végül nagyrészt ezen a szinten stabilizálódik; ez az érték (leginkább a magasabb hiányadatoknak köszönhetően) jóval magasabb, mint az áprilisi programban. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése az adósságráta hasonló mértékű növekedésére számít. |
| --- | --- |

(5)

A kiegészítésben meghatározott középtávú költségvetési stratégia fő célja, hogy 2015-re fokozatosan egyensúlyba hozza a költségvetést. A kiegészítés nem tesz kifejezett említést a középtávú célkitűzésről és nem irányozza elő Belgium eredeti középtávú költségvetési célkitűzésének (a GDP 0,5 %-át kitevő, ciklikusan kiigazított és egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított többletnek) az elérését sem a kiegészítés tárgyidőszaka alatt. Az államháztartás hiánya a GDP 0,5 %-át kitevő korrekciós intézkedéseknek köszönhetően 2010-ben a tervek szerint a GDP 6 %-a körül stabilizálódik, majd 2012-re fokozatosan (a GDP 1 %-át, illetve 1,25 %-át kitevő, 2011. és 2012. évi konszolidációs intézkedések révén) a GDP 4,4 %-ára javul. A kiegészítés megemlíti, hogy 2013-ra a hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kell szorítani, de az év tekintetében nem tartalmaz részletes forgatókönyvet (5). A kiegészítés szerint a közös módszertannak megfelelően újraszámított strukturális hiány 2010-ben és 2011-ben egyaránt 0,25 százalékponttal, 2012-ben pedig 0,5 százalékponttal javul. Mivel a kiegészítés nem vette figyelembe, hogy a 2009. évi bírósági határozatok miatt bekövetkező, a GDP 0,5 %-ának megfelelő hatás egyszeri jellegű, a strukturális egyenleg 2010-ben valójában a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben fog romlani (a 2009. évi – 4,2 %-ról – 4,4 %-ra 2010-ben). A kiegészítésben tervezett strukturális kiigazítás jelentősen kisebb, mint a fent említett tervezett intézkedések összege. Ennek oka, hogy a gazdasági növekedés kedvezőtlen összetétele, a magasabb kamatkiadások és a népesség idősödésével kapcsolatos kiadásnövekedés (amely a szociális juttatások, köztük a nyugdíjak növelését célzó elmúlt évekbeli intézkedések hatását is tükrözi) eredményeként a strukturális egyenleg változatlan politikát feltételezve évente automatikusan a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben romlana. A kiegészítés szerint a tervezett konszolidációs erőfeszítés azonos mértékben épül az adóbevételek (különösen a jövedelmi és vagyonadók) növekedésére és a kiadások (különösen a közvetett fogyasztás, a munkabérek és a természetbeni szociális juttatások) csökkenésére. A kiegészítésben foglalt becslés szerint az államadósság 2008-ban a GDP 89,6 %-a volt, szemben a 2007. évi 84 %-kal; a növekedés főként a bankok megmentésére irányuló műveletek miatti egyéb tételek (stock flow adjustment, a GDP 6 %-a) eredménye. A kiegészítés alapján a GDP-arányos adósságráta 2011-ben 104 %-ot elérve tovább emelkedik, és végül nagyrészt ezen a szinten stabilizálódik; ez az érték (leginkább a magasabb hiányadatoknak köszönhetően) jóval magasabb, mint az áprilisi programban. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése az adósságráta hasonló mértékű növekedésére számít.

| (6) | A költségvetési célszámok mindegyike valamelyes mértékben lefelé mutató kockázatoknak van kitéve, főkénta 2011 utáni időszakra vonatkozóan. Először, a makrogazdasági környezet bizonytalansága miatt nem zárható ki, hogy 2011-ben és 2012-ben a kiegészítésben vártnál rosszabban alakul a helyzet. Másodszor, a kiegészítés nem részletezi kellőképpen a célszámok alátámasztásául említett intézkedéseket. Noha 2010 tekintetében még úgy tűnik, hogy a korrekciós intézkedések meghaladják a kiegészítésben tervezett, a GDP 0,5 %-ának megfelelő összeget – erre a különböző kormányzati szinteknek a kiegészítés benyújtása után elfogadott 2010. évi költségvetés-tervezeteiből lehet következtetni –, mivel a bejelentett intézkedések jelenleg a GDP 0,75 %-át teszik ki, a későbbi évek tekintetében már kevés információ áll rendelkezésre a tervezett intézkedések jellegéről. Végül, a kormány tekintélyes nagyságrendben vállalt kezességeket a bankszektor adósságaiért, amelyek lehívása a jövőben a hiány és az államadósság növekedését eredményezheti, bár a pénzügyi ágazatnak nyújtott állami támogatások egyes költségei később megtérülhetnek. Másfelől, a vártnál erősebb 2009. évi bevételkiesést figyelembe véve nem zárható ki, hogy az adóbevételek dinamikusabban alakulnak, mintsem az standard rugalmasságokat feltételezve várható lenne. Tekintettel a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatokra, az adósságráta alakulása a kiegészítésben előre jelzettnél kedvezőtlenebb is lehet. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetési célszámok mindegyike valamelyes mértékben lefelé mutató kockázatoknak van kitéve, főkénta 2011 utáni időszakra vonatkozóan. Először, a makrogazdasági környezet bizonytalansága miatt nem zárható ki, hogy 2011-ben és 2012-ben a kiegészítésben vártnál rosszabban alakul a helyzet. Másodszor, a kiegészítés nem részletezi kellőképpen a célszámok alátámasztásául említett intézkedéseket. Noha 2010 tekintetében még úgy tűnik, hogy a korrekciós intézkedések meghaladják a kiegészítésben tervezett, a GDP 0,5 %-ának megfelelő összeget – erre a különböző kormányzati szinteknek a kiegészítés benyújtása után elfogadott 2010. évi költségvetés-tervezeteiből lehet következtetni –, mivel a bejelentett intézkedések jelenleg a GDP 0,75 %-át teszik ki, a későbbi évek tekintetében már kevés információ áll rendelkezésre a tervezett intézkedések jellegéről. Végül, a kormány tekintélyes nagyságrendben vállalt kezességeket a bankszektor adósságaiért, amelyek lehívása a jövőben a hiány és az államadósság növekedését eredményezheti, bár a pénzügyi ágazatnak nyújtott állami támogatások egyes költségei később megtérülhetnek. Másfelől, a vártnál erősebb 2009. évi bevételkiesést figyelembe véve nem zárható ki, hogy az adóbevételek dinamikusabban alakulnak, mintsem az standard rugalmasságokat feltételezve várható lenne. Tekintettel a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatokra, az adósságráta alakulása a kiegészítésben előre jelzettnél kedvezőtlenebb is lehet.

| (7) | A költségvetési irányvonal, amely a fent említett kockázatok figyelembevételével, a kiegészítésben újraszámított strukturális egyenleg változása alapján 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervnek megfelelően expanzív, a programidőszak további részében lényegében semleges. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához kapcsolódó kockázatok – így az államadósság rendkívül magas szintje, amely a programidőszak alatt amúgy sem közelít megfelelő mértékben a referenciaértékhez, és a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedésekből eredő jelentős függő kötelezettségek – miatt a konszolidációs pálya 2011-től kezdve jelentős megerősítésre szorul. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési irányvonal, amely a fent említett kockázatok figyelembevételével, a kiegészítésben újraszámított strukturális egyenleg változása alapján 2009-ben az európai gazdaságélénkítési tervnek megfelelően expanzív, a programidőszak további részében lényegében semleges. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához kapcsolódó kockázatok – így az államadósság rendkívül magas szintje, amely a programidőszak alatt amúgy sem közelít megfelelő mértékben a referenciaértékhez, és a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedésekből eredő jelentős függő kötelezettségek – miatt a konszolidációs pálya 2011-től kezdve jelentős megerősítésre szorul.

| (8) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a kiegészítés közelít a magatartási kódex előírásainak teljesítéséhez, de az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben még mindig hiányos (6). |
| --- | --- |

(8)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a kiegészítés közelít a magatartási kódex előírásainak teljesítéséhez, de az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben még mindig hiányos (6).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a 2009-es expanzív költségvetési irányvonal megfelel az európai gazdaságélénkítési tervnek. Az automatikus stabilizátorok és a támogató jellegű diszkrecionális intézkedések együttes hatása miatt az államháztartási hiány megközelíti a GDP 6 %-át. A GDP-arányos bruttó államadósság, amely a pénzügyi rendszer stabilizálását szolgáló intézkedések következtében 2008-ban ismét emelkedett, folytatni fogja e felfelé irányuló tendenciát, és 2012-ben 104 %-ot ér el. Ez egy olyan időszakot követ, amelyben a költségvetés kiegyensúlyozása szembetűnően, az 1993-as 134 %-ról a 2007-es 84 %-ra csökkentette az államadósságot. A kiegészítésben szereplő konszolidációs pálya célja, hogy az államháztartás hiányát 2012-ig fokozatosan 4,4 %-ra csökkentse, majd 2013-ban 2,8 %-ra vigye le, 2015-re pedig elérje a költségvetési egyensúlyt. Ez a pálya 2011-től összességében lefelé mutató kockázatokat rejt, amelyek oka, hogy az alapjául szolgáló intézkedések nincsenek kellőképpen kifejtve, és hogy makrogazdasági feltevései némiképp optimistának tekinthetők. Az adósságállomány alakulását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát szem előtt tartva a tervezett konszolidációt 2011-től jelentősen meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a hiányt határozottan a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá lehessen szorítani.

A fenti értékelés fényében és a Tanács 2009. július 7-i véleményében szereplő, az államháztartás minőségének és hosszú távú fenntarthatóságának javítására irányuló felkérést kiegészítve a Tanács arra kéri Belgiumot, hogy a 2010. évi költségvetés tervezetének megfelelően 2010-ben érje el a tervezett mértékű konszolidációt, és 2011-től konkrét strukturális intézkedések révén jelentősen fokozza a kiigazítási erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a hiányt határozottan a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá lehessen szorítani.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2009. szeptember | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| BIZ 2009. ősz | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | n.a. |
| SP 2009. április | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2009. szeptember | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| BIZ 2009. ősz | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | n.a. |
| SP 2009. április | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Kibocsátási rés (7)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| BIZ 2009. ősz | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | n.a. |
| SP 2009. április | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Nettó külső finanszírozási képesség/igény
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | n.a. |
| BIZ 2009. ősz | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | n.a. |
| SP 2009. április | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási bevétel
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | n.a. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| BIZ 2009. ősz | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | n.a. |
| SP 2009. április | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási kiadás
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | n.a. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| BIZ 2009. ősz | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | n.a. |
| SP 2009. április | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | n.a. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| BIZ 2009. ősz | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | n.a. |
| SP 2009. április | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | n.a. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| BIZ 2009. ősz | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | n.a. |
| SP 2009. április | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| BIZ 2009. ősz | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | n.a. |
| SP 2009. április | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturális egyenleg (9)

  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| BIZ 2009. ősz | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | n.a. |
| SP 2009. április | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2009. szeptember | n.a. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| BIZ 2009. ősz | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | n.a. |
| SP 2009. április | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| A stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változatának 2009. szeptemberi kiegészítése (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2009. szeptember

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

BIZ 2009. ősz

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

n.a.

SP 2009. április

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

HICP-infláció

(%)

SP 2009. szeptember

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

BIZ 2009. ősz

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

n.a.

SP 2009. április

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Kibocsátási rés (7)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

BIZ 2009. ősz

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

n.a.

SP 2009. április

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Nettó külső finanszírozási képesség/igény

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

n.a.

BIZ 2009. ősz

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

n.a.

SP 2009. április

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási bevétel

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

n.a.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

BIZ 2009. ősz

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

n.a.

SP 2009. április

48,1

48,6

48,2

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási kiadás

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

n.a.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

BIZ 2009. ősz

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

n.a.

SP 2009. április

48,3

49,8

51,6

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

n.a.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

BIZ 2009. ősz

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

n.a.

SP 2009. április

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

n.a.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

BIZ 2009. ősz

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

n.a.

SP 2009. április

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Ciklikusan kiigazított egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

BIZ 2009. ősz

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

n.a.

SP 2009. április

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturális egyenleg (9)

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

BIZ 2009. ősz

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

n.a.

SP 2009. április

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2009. szeptember

n.a.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

BIZ 2009. ősz

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

n.a.

SP 2009. április

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

A stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változatának 2009. szeptemberi kiegészítése (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változata a 2008–2013-as időszakra vonatkozik.

(3)  Az értékelés többek között a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésére épül.

(4)  Az első ítéletben az Európai Bíróság társasági adó visszafizetését írta elő, mivel a belga osztalékadózási szabályok nem voltak összeegyeztethetők a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelvvel. A második ítéletben a belga alkotmánybíróság úgy határozott, hogy az egyenlő bánásmód érdekében a házasságban és élettársi kapcsolatban élő munkanélküliek részére vissza kell fizetni a beszedett személyi jövedelemadót.

(5)  A program megadja a 2013–2015-ös időszakra az államháztartási hiány tervezett értékét (2013-ban a GDP 2,8 %-a, 2014-ben a GDP 1,3 %-a, 2015-ben pedig a GDP 0 %-a), de nem tartalmaz további bontást vagy a célok alátámasztását szolgáló makrogazdasági forgatókönyvet.

(6)  Elsősorban is hiányzik a ciklikus változásokat tartalmazó táblázat.

(7)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a kiegészítésben szereplő adatok alapján újraszámították.

(8)  A 2007–2011-es időszakra vonatkozóan 1,9 %-os, 1,7 %-os, 1,1 %-os, 1,0 %-os és 1,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(9)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. A kiegészítés szerint az egyszeri és más átmeneti intézkedések a tárgyidőszak alatt 0 értékűek. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint az egyszeri intézkedések 2008-ban és 2010-ben hiánycsökkentők (a GDP 0,1 %-a), 2009-ben pedig hiánynövelők (a GDP 0,5 %-a).

Forrás:

A stabilitási program 2009. áprilisi aktualizált változatának 2009. szeptemberi kiegészítése (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

Európai Adatvédelmi Biztos

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/6

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményről és az azt kísérő, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról

2010/C 47/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 2001/45/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2009. február 11-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2008. december 16-án elfogadta az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési terv meghatározásáról szóló közleményt (a továbbiakban: a közlemény) (1). A közleményt az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (a továbbiakban: a javaslat) (2) kíséri. A Bizottság a 45/2001/EK rendelet (3) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a közleményt és az azt kísérő javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2008. december 16-án elfogadta az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési terv meghatározásáról szóló közleményt (a továbbiakban: a közlemény) (1). A közleményt az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (a továbbiakban: a javaslat) (2) kíséri. A Bizottság a 45/2001/EK rendelet (3) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a közleményt és az azt kísérő javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak.

| 2. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy bevonták a konzultációba, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy bevonták a konzultációba, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor.

I.1.   Az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény

| 3. | Az „intelligens közlekedési rendszerek” (ITS) olyan fejlett alkalmazások, amelyek a különböző közlekedési módok beépített információs és kommunikációs technológiáit (ikt) alkalmazzák az azok közötti interakcióra. A közúti közlekedés terén az ITS a közlekedési módok és a forgalomirányítás tekintetében innovatív szolgáltatásokat nyújt a különböző felhasználók, például az utazók, a közúti infrastruktúrák használói és üzemeltetői, a flottakezelők és a vészhelyzeti szolgáltatások üzemeltetői számára. |
| --- | --- |

3.

Az „intelligens közlekedési rendszerek” (ITS) olyan fejlett alkalmazások, amelyek a különböző közlekedési módok beépített információs és kommunikációs technológiáit (ikt) alkalmazzák az azok közötti interakcióra. A közúti közlekedés terén az ITS a közlekedési módok és a forgalomirányítás tekintetében innovatív szolgáltatásokat nyújt a különböző felhasználók, például az utazók, a közúti infrastruktúrák használói és üzemeltetői, a flottakezelők és a vészhelyzeti szolgáltatások üzemeltetői számára.

| 4. | Az Európai Unió területén az ITS különböző közlekedési módok (4) esetében való egyre elterjedtebb alkalmazásának áttekintése során a Bizottság cselekvési tervet fogadott el az ITS-alkalmazásoknak és -szolgáltatásoknak a közúti közlekedés terén való bevezetése és alkalmazása felgyorsítására. A terv célja továbbá biztosítani ezen alkalmazások és szolgáltatások kapcsolatát az egyéb közlekedési módokkal, ami elősegíti a multimodális szolgáltatások nyújtását. Az ITS koherens bevezetése Európában számos közösségi célkitűzés teljesítéséhez járul hozzá, beleértve a közlekedés hatékonyságát, fenntarthatóságát, biztonságát és védelmét, miközben az EU belső piacát és versenyképességét is erősíti. Az ITS bevezetése céljából kitűzött különböző célok tekintetében a közlemény a 2009–2014-es időszakra vonatkozóan hat kiemelt fontosságú fellépési területet jelöl meg. A Bizottság azt javasolja, hogy a terv végrehajtása érdekében irányelv útján hozzanak létre európai szintű jogi keretet, amely értelmében bizonyos kiemelt fontosságú területek tekintetében intézkedések kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió területén az ITS különböző közlekedési módok (4) esetében való egyre elterjedtebb alkalmazásának áttekintése során a Bizottság cselekvési tervet fogadott el az ITS-alkalmazásoknak és -szolgáltatásoknak a közúti közlekedés terén való bevezetése és alkalmazása felgyorsítására. A terv célja továbbá biztosítani ezen alkalmazások és szolgáltatások kapcsolatát az egyéb közlekedési módokkal, ami elősegíti a multimodális szolgáltatások nyújtását. Az ITS koherens bevezetése Európában számos közösségi célkitűzés teljesítéséhez járul hozzá, beleértve a közlekedés hatékonyságát, fenntarthatóságát, biztonságát és védelmét, miközben az EU belső piacát és versenyképességét is erősíti. Az ITS bevezetése céljából kitűzött különböző célok tekintetében a közlemény a 2009–2014-es időszakra vonatkozóan hat kiemelt fontosságú fellépési területet jelöl meg. A Bizottság azt javasolja, hogy a terv végrehajtása érdekében irányelv útján hozzanak létre európai szintű jogi keretet, amely értelmében bizonyos kiemelt fontosságú területek tekintetében intézkedések kerülnek meghatározásra.

I.2.   Javaslat – Irányelv az ITS-nek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról

| 5. | A javaslat meghatározza az ITS-alkalmazások transznacionális kiépítésére vonatkozó keretet, amely célja a forgalommal és utazási tájékoztatással, valamint a forgalomirányítással kapcsolatos harmonizált, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásának elősegítése. A tagállamoktól ez számos technikai intézkedés meghozatalát követeli meg a felhasználók, a hatóságok, az érintett érdekeltek és ITS-szolgáltatók közötti adatcsere megkönnyítése, valamint a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek járművekbe és közúti infrastruktúrába való beépítése érdekében. A cselekvési tervben felsorolt kiemelt fontosságú területek közül négy (5) tekintetében az ITS-alkalmazásokra és -rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokat komitológiai eljárás (6) útján kell meghatározni, amely előírások alapvető elemeit a II. melléklet állapítja meg. Az ITS e területeken való alkalmazásának konkrét céljai azonban nem egészen világosak. Ezen túlmenően, az ITS kiépítése a harmonizált műszaki előírások kidolgozása tekintetében eredetileg kiválasztott négy területnél sokkal többre is kiterjedhet. A javaslat ugyan elsősorban a jövőbeli ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésével foglalkozik, de – amennyiben lehetséges – az e téren meglévő vagy fejlesztés alatt álló technológiákat is felöleli (mint például az eSegélyhívó, eToll stb.). |
| --- | --- |

5.

A javaslat meghatározza az ITS-alkalmazások transznacionális kiépítésére vonatkozó keretet, amely célja a forgalommal és utazási tájékoztatással, valamint a forgalomirányítással kapcsolatos harmonizált, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásának elősegítése. A tagállamoktól ez számos technikai intézkedés meghozatalát követeli meg a felhasználók, a hatóságok, az érintett érdekeltek és ITS-szolgáltatók közötti adatcsere megkönnyítése, valamint a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek járművekbe és közúti infrastruktúrába való beépítése érdekében. A cselekvési tervben felsorolt kiemelt fontosságú területek közül négy (5) tekintetében az ITS-alkalmazásokra és -rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokat komitológiai eljárás (6) útján kell meghatározni, amely előírások alapvető elemeit a II. melléklet állapítja meg. Az ITS e területeken való alkalmazásának konkrét céljai azonban nem egészen világosak. Ezen túlmenően, az ITS kiépítése a harmonizált műszaki előírások kidolgozása tekintetében eredetileg kiválasztott négy területnél sokkal többre is kiterjedhet. A javaslat ugyan elsősorban a jövőbeli ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésével foglalkozik, de – amennyiben lehetséges – az e téren meglévő vagy fejlesztés alatt álló technológiákat is felöleli (mint például az eSegélyhívó, eToll stb.).

| 6. | A Bizottság a javaslatot megküldte az Európai Parlamentnek, amely első olvasatban 2009. április 23-án fogadta el az álláspontját (7). A Tanács 2009. január 29-i, konzultációra irányuló megkeresése nyomán az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. május 13-án elfogadta a véleményét a javaslatról (8). |
| --- | --- |

6.

A Bizottság a javaslatot megküldte az Európai Parlamentnek, amely első olvasatban 2009. április 23-án fogadta el az álláspontját (7). A Tanács 2009. január 29-i, konzultációra irányuló megkeresése nyomán az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. május 13-án elfogadta a véleményét a javaslatról (8).

I.3.   A vélemény központi kérdései

| 7. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság által előterjesztett javasolt ITS-kiépítési tervre vonatkozóan folytatott konzultációt. Nem ez az első alkalom, hogy az európai adatvédelmi biztos az ITS cselekvési terv kapcsán felmerült kérdésekkel foglalkozik. Az európai adatvédelmi biztos véleményt nyilvánított a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló bizottsági javaslatról (9) és hozzájárult a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak az eSegélyhívóról szóló munkadokumentumára (10) irányuló munkájához. |
| --- | --- |

7.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság által előterjesztett javasolt ITS-kiépítési tervre vonatkozóan folytatott konzultációt. Nem ez az első alkalom, hogy az európai adatvédelmi biztos az ITS cselekvési terv kapcsán felmerült kérdésekkel foglalkozik. Az európai adatvédelmi biztos véleményt nyilvánított a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló bizottsági javaslatról (9) és hozzájárult a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak az eSegélyhívóról szóló munkadokumentumára (10) irányuló munkájához.

| 8. | Az intelligens közlekedési rendszerek sokféle, köz- és magánszférából származó adat gyűjtésén, feldolgozásán és cseréjén alapulnak, ezért adatigényes területnek minősülnek. Az ITS kiépítésének alapját nagyrészt a földrajzihely-meghatározó technológiák, például a műholdas helymeghatározás és az érintkezés nélküli technológiák (mint például az RFID) jelentik, amelyek elősegítik a különféle helymeghatározás-a alapú köz- és/vagy kereskedelmi szolgáltatások (pl. valós idejű forgalmi információk, eFreight, eSegélyhívó, eToll, parkolóhely-foglalás stb.) nyújtását. Az ITS által feldolgozandó információk egy része – például a forgalomra, balesetekre és lehetőségekre vonatkozó adatok – összesített és nem kapcsolódik egyetlen személyhez sem, míg más információk azonosított vagy azonosítható személyekre vonatkoznak és ezért a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatnak minősülnek. |
| --- | --- |

8.

Az intelligens közlekedési rendszerek sokféle, köz- és magánszférából származó adat gyűjtésén, feldolgozásán és cseréjén alapulnak, ezért adatigényes területnek minősülnek. Az ITS kiépítésének alapját nagyrészt a földrajzihely-meghatározó technológiák, például a műholdas helymeghatározás és az érintkezés nélküli technológiák (mint például az RFID) jelentik, amelyek elősegítik a különféle helymeghatározás-a alapú köz- és/vagy kereskedelmi szolgáltatások (pl. valós idejű forgalmi információk, eFreight, eSegélyhívó, eToll, parkolóhely-foglalás stb.) nyújtását. Az ITS által feldolgozandó információk egy része – például a forgalomra, balesetekre és lehetőségekre vonatkozó adatok – összesített és nem kapcsolódik egyetlen személyhez sem, míg más információk azonosított vagy azonosítható személyekre vonatkoznak és ezért a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatnak minősülnek.

| 9. | Az európai adatvédelmi biztos lényegesnek tartja, hogy az ITS kiépítése céljából tervbe vett intézkedések összhangban legyenek a javaslatban idézett meglévő jogi kerettel, és különösen az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvvel (11), valamint a magánéletnek az elektronikus hírközlési ágazatban való védelméről szóló 2002/58/EK irányelvvel (12). |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztos lényegesnek tartja, hogy az ITS kiépítése céljából tervbe vett intézkedések összhangban legyenek a javaslatban idézett meglévő jogi kerettel, és különösen az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvvel (11), valamint a magánéletnek az elektronikus hírközlési ágazatban való védelméről szóló 2002/58/EK irányelvvel (12).

| 10. | A Bizottság a magánélet védelmével és az adatvédelemmel összefüggő megoldatlan kérdéseket jelölte meg az ITS előmozdításának egyik legfőbb akadályaként. Ezen vélemény az alábbiak szerint fejti ki ezeket a kérdéseket:






  — | a II. részben az ITS kiépítése tekintetében a Bizottság által előterjesztett jogi keret kerül elemzésre az adatvédelem szempontjából, |
| --- | --- | --- |

10.

A Bizottság a magánélet védelmével és az adatvédelemmel összefüggő megoldatlan kérdéseket jelölte meg az ITS előmozdításának egyik legfőbb akadályaként. Ezen vélemény az alábbiak szerint fejti ki ezeket a kérdéseket:

—

a II. részben az ITS kiépítése tekintetében a Bizottság által előterjesztett jogi keret kerül elemzésre az adatvédelem szempontjából,

| — | a III. rész emeli ki azokat az adatvédelmi aggályokat, amelyekkel foglalkozni kell az ITS megfelelő kiépítése érdekében:






  — | az első pontban a vélemény a „beépített adatvédelemnek” az ITS kidolgozása során való szükségességét hangsúlyozza, és tovább részletezi azokat a fontos kérdéseket, amelyekkel foglalkozni kell az ITS-alkalmazások és adatfeldolgozó rendszerek tervezése során, |
| --- | --- | --- |

—

a III. rész emeli ki azokat az adatvédelmi aggályokat, amelyekkel foglalkozni kell az ITS megfelelő kiépítése érdekében:

—

az első pontban a vélemény a „beépített adatvédelemnek” az ITS kidolgozása során való szükségességét hangsúlyozza, és tovább részletezi azokat a fontos kérdéseket, amelyekkel foglalkozni kell az ITS-alkalmazások és adatfeldolgozó rendszerek tervezése során,

| — | a második pont néhány, a magánélet védelméhez kapcsolódó olyan kérdésre összpontosít, amellyel az ITS-szolgáltatások nyújtása tekintetében részletesebben kell foglalkozni. |
| --- | --- |

—

a második pont néhány, a magánélet védelméhez kapcsolódó olyan kérdésre összpontosít, amellyel az ITS-szolgáltatások nyújtása tekintetében részletesebben kell foglalkozni.

II.   AZ ITS KIÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN JAVASOLT JOGI KERET ELEMZÉSE

| 11. | Az irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat két olyan rendelkezést tartalmaz (a (9) preambulumbekezdés és a 6. cikk), amely az információk védelmével, biztonságával és újrafelhasználásával foglalkozik. A bizottsági javaslat 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az ITS üzemeltetése során tiszteletben kell tartani a többek között a 95/46/EK irányelvben és a 2002/58/EK irányelvben meghatározott adatvédelmi szabályokat. A bizottsági javaslat 6. cikkének (2) bekezdése elsősorban a biztonsággal kapcsolatos konkrét adatvédelmi intézkedéseket ír elő: a javaslat 6. cikkének (2) bekezdése kinyilvánítja, hogy „A tagállamok ... az ITS-adatok és -nyilvántartások visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét biztosítják”. Végül pedig a bizottsági javaslat 6. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy „a 2003/98/EK irányelvet alkalmazni kell”. |
| --- | --- |

11.

Az irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat két olyan rendelkezést tartalmaz (a (9) preambulumbekezdés és a 6. cikk), amely az információk védelmével, biztonságával és újrafelhasználásával foglalkozik. A bizottsági javaslat 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az ITS üzemeltetése során tiszteletben kell tartani a többek között a 95/46/EK irányelvben és a 2002/58/EK irányelvben meghatározott adatvédelmi szabályokat. A bizottsági javaslat 6. cikkének (2) bekezdése elsősorban a biztonsággal kapcsolatos konkrét adatvédelmi intézkedéseket ír elő: a javaslat 6. cikkének (2) bekezdése kinyilvánítja, hogy „A tagállamok ... az ITS-adatok és -nyilvántartások visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét biztosítják”. Végül pedig a bizottsági javaslat 6. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy „a 2003/98/EK irányelvet alkalmazni kell”.

| 12. | Az Európai Parlament első olvasatban módosításokat javasolt a 6. cikk tekintetében. A 6. cikk (1) bekezdését nevezetesen három új bekezdéssel egészíti ki, amelyek az alábbiakra vonatkoznak: az anonim adatok indokolt esetben való használata; az érzékeny adatoknak csak abban az esetben való feldolgozása, ha ahhoz az érintett a megfelelő információ birtokában hozzájárult; valamint annak biztosítása, hogy személyes adatok feldolgozására csak „az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben” kerüljön sor. Ezen túlmenően, a 6. cikk (2) bekezdése kiegészítésre kerül azzal, hogy a tagállamok az ITS-adatoknak és -nyilvántartásoknak „kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő felhasználását” biztosítják. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Parlament első olvasatban módosításokat javasolt a 6. cikk tekintetében. A 6. cikk (1) bekezdését nevezetesen három új bekezdéssel egészíti ki, amelyek az alábbiakra vonatkoznak: az anonim adatok indokolt esetben való használata; az érzékeny adatoknak csak abban az esetben való feldolgozása, ha ahhoz az érintett a megfelelő információ birtokában hozzájárult; valamint annak biztosítása, hogy személyes adatok feldolgozására csak „az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben” kerüljön sor. Ezen túlmenően, a 6. cikk (2) bekezdése kiegészítésre kerül azzal, hogy a tagállamok az ITS-adatoknak és -nyilvántartásoknak „kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő felhasználását” biztosítják.

| 13. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat megszövegezése során figyelembe vették az adatvédelmet, valamint hogy az az ITS Európában való megfelelő kiépítésének általános feltételeként került meghatározásra. Tudomásul veszi, hogy uniós szinten szükség van az adatfeldolgozási folyamatok koherens összehangolására annak céljából, hogy biztosítható legyen az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások megvalósíthatósága Európa egész területén. |
| --- | --- |

13.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat megszövegezése során figyelembe vették az adatvédelmet, valamint hogy az az ITS Európában való megfelelő kiépítésének általános feltételeként került meghatározásra. Tudomásul veszi, hogy uniós szinten szükség van az adatfeldolgozási folyamatok koherens összehangolására annak céljából, hogy biztosítható legyen az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások megvalósíthatósága Európa egész területén.

| 14. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy a javasolt jogi keret túl tág és általános ahhoz, hogy megfelelően kezelje az ITS tagállamokban való kiépítése által a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatban felvetett aggályokat. Nem világos, hogy az ITS-szolgáltatások nyújtása mikor jár személyes adatok gyűjtésével és feldolgozásával, az adatfeldolgozásra mely konkrét célok érdekében kerül sor, valamint hogy mi a feldolgozást indokoló jogalap. Ezen túlmenően, a helymeghatározó technológiáknak az ITS kiépítése céljára történő alkalmazása felveti a magánéletet sértő szolgáltatások kifejlesztésének a kockázatát, amennyiben azok magukban foglalják személyes adatok gyűjtését és cseréjét. A javaslat továbbá nem határozza meg egyértelműen az ITS kiépítésének folyamatában részt vevő különböző szereplők szerepét és feladatait, így pedig nehéz felmérni, hogy mely szereplők tekintendők adatkezelőnek, akik felelnek (13) az adatvédelmi kötelezettségek betartásáért. Az ITS-üzemeltetőknek komoly problémákkal kell szembenézniük, ha e kérdések nem kerülnek tisztázásra a jogszabályokban, mivel végső soron az ő felelősségük lesz a javasolt irányelvben meghatározott intézkedések alkalmazása. |
| --- | --- |

14.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja azonban, hogy a javasolt jogi keret túl tág és általános ahhoz, hogy megfelelően kezelje az ITS tagállamokban való kiépítése által a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatban felvetett aggályokat. Nem világos, hogy az ITS-szolgáltatások nyújtása mikor jár személyes adatok gyűjtésével és feldolgozásával, az adatfeldolgozásra mely konkrét célok érdekében kerül sor, valamint hogy mi a feldolgozást indokoló jogalap. Ezen túlmenően, a helymeghatározó technológiáknak az ITS kiépítése céljára történő alkalmazása felveti a magánéletet sértő szolgáltatások kifejlesztésének a kockázatát, amennyiben azok magukban foglalják személyes adatok gyűjtését és cseréjét. A javaslat továbbá nem határozza meg egyértelműen az ITS kiépítésének folyamatában részt vevő különböző szereplők szerepét és feladatait, így pedig nehéz felmérni, hogy mely szereplők tekintendők adatkezelőnek, akik felelnek (13) az adatvédelmi kötelezettségek betartásáért. Az ITS-üzemeltetőknek komoly problémákkal kell szembenézniük, ha e kérdések nem kerülnek tisztázásra a jogszabályokban, mivel végső soron az ő felelősségük lesz a javasolt irányelvben meghatározott intézkedések alkalmazása.

| 15. | Fennáll ezáltal annak a veszélye, hogy a javasolt jogi keret egyértelműségének hiánya miatt az ITS megvalósítása tekintetében Európában különböző megoldások születnek, és a tagállamok közötti eltérések csökkentése helyett ez ezzel ellenkezőleg éppen jelentős bizonytalansághoz, széttagoltsághoz és következetlenségekhez vezet, az adatvédelem Európa-szerte eltérő szintjének köszönhetően. Ez hiányosságokhoz vezethet a lényeges adatvédelmi biztosítékokkal való összhangot illetően is. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy e kérdések tekintetében további uniós szintű harmonizációra van szükség. A javasolt jogi keret adatvédelmi szempontból való módosítására tesz javaslatot. Határozottan ajánlja, hogy a Parlament és a Tanács építse be a javaslatba a javasolt módosításokat, továbbá – amennyiben lehetséges – egészítse ki azt a lezáratlan kérdéseket tisztázó további rendelkezésekkel (mint például az ITS-szereplők meghatározása és azok feladatai, az ITS-szolgáltatások nyújtására vonatkozó harmonizált szerződések kidolgozása stb.). Hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamokat terheli a felelősség az irányelv megfelelő módon történő végrehajtásáért is, hogy az üzemeltetők olyan rendszereket és szolgáltatásokat dolgozhassanak ki, amelyek Európa-szerte megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak. |
| --- | --- |

15.

Fennáll ezáltal annak a veszélye, hogy a javasolt jogi keret egyértelműségének hiánya miatt az ITS megvalósítása tekintetében Európában különböző megoldások születnek, és a tagállamok közötti eltérések csökkentése helyett ez ezzel ellenkezőleg éppen jelentős bizonytalansághoz, széttagoltsághoz és következetlenségekhez vezet, az adatvédelem Európa-szerte eltérő szintjének köszönhetően. Ez hiányosságokhoz vezethet a lényeges adatvédelmi biztosítékokkal való összhangot illetően is. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy e kérdések tekintetében további uniós szintű harmonizációra van szükség. A javasolt jogi keret adatvédelmi szempontból való módosítására tesz javaslatot. Határozottan ajánlja, hogy a Parlament és a Tanács építse be a javaslatba a javasolt módosításokat, továbbá – amennyiben lehetséges – egészítse ki azt a lezáratlan kérdéseket tisztázó további rendelkezésekkel (mint például az ITS-szereplők meghatározása és azok feladatai, az ITS-szolgáltatások nyújtására vonatkozó harmonizált szerződések kidolgozása stb.). Hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamokat terheli a felelősség az irányelv megfelelő módon történő végrehajtásáért is, hogy az üzemeltetők olyan rendszereket és szolgáltatásokat dolgozhassanak ki, amelyek Európa-szerte megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak.

II.1.   Az adatfeldolgozási tevékenységeknek megfelelő jogalappal kell rendelkezniük

| 16. | Nem egyértelmű, hogy az ITS-berendezésnek a járműbe való beszerelését követően mikor veszi kezdetét a személyes adatok feldolgozása, valamint hogy mi a feldolgozás jogi alapja. Az üzemeltetők az adatfeldolgozás tekintetében különböző jogalapokra támaszkodhatnak, amely lehet többek között a felhasználók egyértelmű hozzájárulása, szerződés vagy olyan jogi kötelezettség, amelyet az adatkezelőnek tiszteletben kell tartania. Az ITS általi adatfeldolgozás jogalapját harmonizálni kell annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek Európa egész területén működjenek, és hogy a felhasználók számára ne támasszanak nehézséget azáltal, hogy az egyes uniós országokban az adatfeldolgozás tekintetében eltérő módszerek kerülnek alkalmazásra. |
| --- | --- |

16.

Nem egyértelmű, hogy az ITS-berendezésnek a járműbe való beszerelését követően mikor veszi kezdetét a személyes adatok feldolgozása, valamint hogy mi a feldolgozás jogi alapja. Az üzemeltetők az adatfeldolgozás tekintetében különböző jogalapokra támaszkodhatnak, amely lehet többek között a felhasználók egyértelmű hozzájárulása, szerződés vagy olyan jogi kötelezettség, amelyet az adatkezelőnek tiszteletben kell tartania. Az ITS általi adatfeldolgozás jogalapját harmonizálni kell annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek Európa egész területén működjenek, és hogy a felhasználók számára ne támasszanak nehézséget azáltal, hogy az egyes uniós országokban az adatfeldolgozás tekintetében eltérő módszerek kerülnek alkalmazásra.

| 17. | Egyes esetekben az ITS-rendszerek automatikusan beszerelésre kerülnek a járművekbe. Ez történik a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek esetében, amelyeket a javaslat értelmében be kell építeni a járművekbe. A javaslat azonban nem határozza meg „a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek” fogalmát, ezért további tisztázásra van szükség azzal kapcsolatban, hogy mely konkrét ITS-alkalmazásokat és -rendszereket kell beépíteni a járművekbe. Ezen túlmenően, egyértelműen meg kell határozni, hogy a felhasználóknak az eszközt önkéntes alapon vagy kötelező jelleggel kell-e aktiválniuk és használniuk. A kötelező jellegű adatfeldolgozás végrehajtására vonatkozó döntést csak meghatározott célok esetében célszerű meghozni nyomós indokok alapján (pl. megfelelő nyomon követés a teheráru-kezelés céljára), és megfelelő biztosítékokról kell gondoskodni az egyes személyekhez kapcsolódó adatok feldolgozása tekintetében. Amennyiben az ITS alkalmazására önkéntes alapon kerül sor, megfelelő biztosítékokról kell gondoskodni annak elkerülésére, hogy pusztán a rendszernek a járműben való jelenléte a felhasználók azok használatához való közvetett hozzájárulásaként kerüljön értelmezésre. |
| --- | --- |

17.

Egyes esetekben az ITS-rendszerek automatikusan beszerelésre kerülnek a járművekbe. Ez történik a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek esetében, amelyeket a javaslat értelmében be kell építeni a járművekbe. A javaslat azonban nem határozza meg „a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek” fogalmát, ezért további tisztázásra van szükség azzal kapcsolatban, hogy mely konkrét ITS-alkalmazásokat és -rendszereket kell beépíteni a járművekbe. Ezen túlmenően, egyértelműen meg kell határozni, hogy a felhasználóknak az eszközt önkéntes alapon vagy kötelező jelleggel kell-e aktiválniuk és használniuk. A kötelező jellegű adatfeldolgozás végrehajtására vonatkozó döntést csak meghatározott célok esetében célszerű meghozni nyomós indokok alapján (pl. megfelelő nyomon követés a teheráru-kezelés céljára), és megfelelő biztosítékokról kell gondoskodni az egyes személyekhez kapcsolódó adatok feldolgozása tekintetében. Amennyiben az ITS alkalmazására önkéntes alapon kerül sor, megfelelő biztosítékokról kell gondoskodni annak elkerülésére, hogy pusztán a rendszernek a járműben való jelenléte a felhasználók azok használatához való közvetett hozzájárulásaként kerüljön értelmezésre.

| 18. | Az európai adatvédelmi biztos azt a megoldást támogatja, hogy az ITS-szolgáltatások nyújtására önkéntes alapon kerüljön sor. Ez azt vonja maga után, hogy a felhasználók számára lehetővé kell tenni a rendszer használatához és annak alkalmazása konkrét céljaihoz való szabad hozzájárulást. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás helymeghatározó adatokon alapul, megfelelő tájékoztatást kell biztosítani a felhasználó számára (nevezetesen a 2002/58/EK irányelv 9. cikkének megfelelően), aki számára lehetővé kell tenni a hozzájárulás visszavonását. A gyakorlatban ez azt követeli meg, hogy biztosítani kell egy egyszerű megoldást az eszköz és/vagy egy adott funkció kikapcsolására – anélkül hogy az bármilyen technikai vagy pénzügyi terhet jelentene a felhasználó számára (14) – arra az esetre, ha a felhasználó a továbbiakban már nem járul hozzá a rendszer és/vagy egy adott funkció használatához. További biztosítékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a felhasználókat ne érje hátrányos megkülönböztetés, ha elutasítják egy szolgáltatás használatát. |
| --- | --- |

18.

Az európai adatvédelmi biztos azt a megoldást támogatja, hogy az ITS-szolgáltatások nyújtására önkéntes alapon kerüljön sor. Ez azt vonja maga után, hogy a felhasználók számára lehetővé kell tenni a rendszer használatához és annak alkalmazása konkrét céljaihoz való szabad hozzájárulást. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás helymeghatározó adatokon alapul, megfelelő tájékoztatást kell biztosítani a felhasználó számára (nevezetesen a 2002/58/EK irányelv 9. cikkének megfelelően), aki számára lehetővé kell tenni a hozzájárulás visszavonását. A gyakorlatban ez azt követeli meg, hogy biztosítani kell egy egyszerű megoldást az eszköz és/vagy egy adott funkció kikapcsolására – anélkül hogy az bármilyen technikai vagy pénzügyi terhet jelentene a felhasználó számára (14) – arra az esetre, ha a felhasználó a továbbiakban már nem járul hozzá a rendszer és/vagy egy adott funkció használatához. További biztosítékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a felhasználókat ne érje hátrányos megkülönböztetés, ha elutasítják egy szolgáltatás használatát.

| 19. | Abban az esetben, ha egyes feldolgozási tevékenységek kötelezőek, míg mások a felhasználó hozzájárulásától függenek, biztosítani kell az egyes elvégzett adatfeldolgozási műveletek átláthatóságát azáltal, hogy a felhasználókat megfelelően tájékoztatják az egyes konkrét feldolgozási tevékenységek kötelező és/vagy önkéntes jellegéről, valamint a feldolgozás céljáról. Ezen túlmenően, alapvető fontossággal bír megfelelő biztonsági biztosítékok alkalmazása annak céljából, hogy az adatok csak olyan célból kerüljenek gyűjtésre és feldolgozásra, amely megfelel a jogszabályokban meghatározottaknak, és/vagy amelyre az önkéntes hozzájárulás vonatkozik. |
| --- | --- |

19.

Abban az esetben, ha egyes feldolgozási tevékenységek kötelezőek, míg mások a felhasználó hozzájárulásától függenek, biztosítani kell az egyes elvégzett adatfeldolgozási műveletek átláthatóságát azáltal, hogy a felhasználókat megfelelően tájékoztatják az egyes konkrét feldolgozási tevékenységek kötelező és/vagy önkéntes jellegéről, valamint a feldolgozás céljáról. Ezen túlmenően, alapvető fontossággal bír megfelelő biztonsági biztosítékok alkalmazása annak céljából, hogy az adatok csak olyan célból kerüljenek gyűjtésre és feldolgozásra, amely megfelel a jogszabályokban meghatározottaknak, és/vagy amelyre az önkéntes hozzájárulás vonatkozik.

| 20. | Az ITS-szolgáltatások transznacionális jellegére tekintettel az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá páneurópai szabványszerződések kidolgozását annak biztosítása céljából, hogy az ITS útján nyújtott szolgáltatások egész Európában azonos adatvédelmi biztosítékokat kínáljanak, és különösen hogy a felhasználók számára nyújtott tájékoztatás elég világosan határozza meg az egyes alkalmazott funkciókat, a meghatározott technológiák által a rájuk vonatkozó adatok védelmére gyakorolt hatást, valamint azt, hogy hogyan élhetnek a jogaikkal. Az eszközök újabb funkciókkal való kiegészítése esetén a szolgáltatóknak további lépéseket kell tenniük a felhasználóknak e kiegészítő funkciókról való egyértelmű és konkrét tájékoztatása céljából, valamint hogy megszerezzék tőlük az új funkciók használatára vonatkozó megfelelő hozzájárulást. |
| --- | --- |

20.

Az ITS-szolgáltatások transznacionális jellegére tekintettel az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá páneurópai szabványszerződések kidolgozását annak biztosítása céljából, hogy az ITS útján nyújtott szolgáltatások egész Európában azonos adatvédelmi biztosítékokat kínáljanak, és különösen hogy a felhasználók számára nyújtott tájékoztatás elég világosan határozza meg az egyes alkalmazott funkciókat, a meghatározott technológiák által a rájuk vonatkozó adatok védelmére gyakorolt hatást, valamint azt, hogy hogyan élhetnek a jogaikkal. Az eszközök újabb funkciókkal való kiegészítése esetén a szolgáltatóknak további lépéseket kell tenniük a felhasználóknak e kiegészítő funkciókról való egyértelmű és konkrét tájékoztatása céljából, valamint hogy megszerezzék tőlük az új funkciók használatára vonatkozó megfelelő hozzájárulást.

II.2.   Pontosabban meg kell határozni az adatfeldolgozás célját és szabályait

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem határozza meg pontosan, hogy az ITS-alkalmazásokat mely konkrét szolgáltatások és célok esetében lehet felhasználni, így nyitva hagyja ezt a kérdést. A gyakorlatban ez rugalmasságot tesz lehetővé, de azt is jelenti, hogy a magánélet védelmével és az adatvédelemmel összefüggő megoldatlan kérdések – amelyeket a Bizottság az ITS előmozdításának egyik legfőbb akadályaként azonosított (lásd a 10. pontot) – továbbra is megoldatlanul maradhatnak, és akadályozhatják a javasolt intézkedések kiegyensúlyozott végrehajtását. |
| --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javaslat nem határozza meg pontosan, hogy az ITS-alkalmazásokat mely konkrét szolgáltatások és célok esetében lehet felhasználni, így nyitva hagyja ezt a kérdést. A gyakorlatban ez rugalmasságot tesz lehetővé, de azt is jelenti, hogy a magánélet védelmével és az adatvédelemmel összefüggő megoldatlan kérdések – amelyeket a Bizottság az ITS előmozdításának egyik legfőbb akadályaként azonosított (lásd a 10. pontot) – továbbra is megoldatlanul maradhatnak, és akadályozhatják a javasolt intézkedések kiegyensúlyozott végrehajtását.

| 22. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza annak a különös fontosságát, hogy az egyes ITS-szolgáltatások nyújtása érdekében végzett feldolgozási műveletek ne csupán megfelelő jogalap alapján kerüljenek végrehajtásra, hanem meghatározott, egyértelmű és törvényes célból is, továbbá hogy a tervezett adatfeldolgozás arányos és e célok megvalósításához szükséges legyen (a 95/46/EK irányelv 6. cikke). Figyelembe kell ezért venni az ITS konkrét felhasználására vonatkozó további uniós szintű jogalkotás esetleges szükségességét annak érdekében, hogy az elvégzendő adatfeldolgozási tevékenységeket illetően harmonizált és megfelelő jogalap kerüljön megállapításra, valamint hogy az ITS-szolgáltatások kiépítése tekintetében elkerülhetők legyenek a tagállamok közötti eltérések. |
| --- | --- |

22.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza annak a különös fontosságát, hogy az egyes ITS-szolgáltatások nyújtása érdekében végzett feldolgozási műveletek ne csupán megfelelő jogalap alapján kerüljenek végrehajtásra, hanem meghatározott, egyértelmű és törvényes célból is, továbbá hogy a tervezett adatfeldolgozás arányos és e célok megvalósításához szükséges legyen (a 95/46/EK irányelv 6. cikke). Figyelembe kell ezért venni az ITS konkrét felhasználására vonatkozó további uniós szintű jogalkotás esetleges szükségességét annak érdekében, hogy az elvégzendő adatfeldolgozási tevékenységeket illetően harmonizált és megfelelő jogalap kerüljön megállapításra, valamint hogy az ITS-szolgáltatások kiépítése tekintetében elkerülhetők legyenek a tagállamok közötti eltérések.

| 23. | A javasolt kereten belül egyelőre nem született döntés az ITS használatával összefüggő adatfeldolgozás és adatcserék szabályairól. Számos műszaki paraméterről – amelyek kiválasztása a magánélet védelmére és az adatvédelemre is hatással lesz – csak egy későbbi szakaszban, komitológia útján születik majd döntés. Tekintettel arra, hogy a magánélet védelme és az adatvédelem az emberi jogok és alapvető szabadságokról szóló európai egyezmény 8. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke által védett alapvető jogként különös védelmet élvez, felmerülhet a kérdés, hogy az adatfeldolgozási műveletek meghatározásáról komitológiai eljárás útján kell-e dönteni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

23.

A javasolt kereten belül egyelőre nem született döntés az ITS használatával összefüggő adatfeldolgozás és adatcserék szabályairól. Számos műszaki paraméterről – amelyek kiválasztása a magánélet védelmére és az adatvédelemre is hatással lesz – csak egy későbbi szakaszban, komitológia útján születik majd döntés. Tekintettel arra, hogy a magánélet védelme és az adatvédelem az emberi jogok és alapvető szabadságokról szóló európai egyezmény 8. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke által védett alapvető jogként különös védelmet élvez, felmerülhet a kérdés, hogy az adatfeldolgozási műveletek meghatározásáról komitológiai eljárás útján kell-e dönteni, és ha igen, milyen mértékben.

| 24. | Egy demokratikus társadalomban az alapvető jogokat befolyásoló fontos alapelvekre és szabályokra vonatkozó döntéseket teljes jogalkotási eljárás keretében kell meghozni, amely magában foglalja a megfelelő egyensúlyt biztosító eszközöket. Ebben az esetben ez azt jelenti, hogy az egyének magánéletének és adatainak védelmét jelentős mértékben befolyásoló határozatokat – mint például a kötelező adatfeldolgozási tevékenységek céljait és szabályait, valamint az ITS új területeken való kiépítésére vonatkozó szabályok meghatározását – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell meghoznia, és nem komitológiai eljárás útján kell dönteni azokról. |
| --- | --- |

24.

Egy demokratikus társadalomban az alapvető jogokat befolyásoló fontos alapelvekre és szabályokra vonatkozó döntéseket teljes jogalkotási eljárás keretében kell meghozni, amely magában foglalja a megfelelő egyensúlyt biztosító eszközöket. Ebben az esetben ez azt jelenti, hogy az egyének magánéletének és adatainak védelmét jelentős mértékben befolyásoló határozatokat – mint például a kötelező adatfeldolgozási tevékenységek céljait és szabályait, valamint az ITS új területeken való kiépítésére vonatkozó szabályok meghatározását – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell meghoznia, és nem komitológiai eljárás útján kell dönteni azokról.

| 25. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos határozottan javasolja, hogy a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot és az európai adatvédelmi biztost konzultáció útján, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőzően egy megfelelően korai szakaszban adott esetben vonják be a javaslat 8. cikke alapján létrehozott bizottság munkájába és az ITS kiépítésével kapcsolatos jövőbeli fellépésekbe. |
| --- | --- |

25.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos határozottan javasolja, hogy a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot és az európai adatvédelmi biztost konzultáció útján, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőzően egy megfelelően korai szakaszban adott esetben vonják be a javaslat 8. cikke alapján létrehozott bizottság munkájába és az ITS kiépítésével kapcsolatos jövőbeli fellépésekbe.

| 26. | Ezen túlmenően, az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi az Európai Parlament által a javaslat 6. cikke tekintetében elfogadott módosításokat. Az európai adatvédelmi biztos először is megállapítja, hogy az anonim adatok indokolt esetben való használatának ösztönzésére vonatkozó módosítás elvben ugyan nagyon üdvözlendő, de nem jelent megoldást valamennyi adatvédelmi aggályra, mivel az ITS révén gyűjtött és cserélt adatok közül sok személyes adatnak minősülhet. A személyes adatok abban az esetben dolgozhatók fel anonim módon, ha az adatfeldolgozás egyetlen szakaszában sincs lehetősége egyetlen személynek sem arra – figyelembe véve minden olyan módszert, amit az adatkezelő, vagy más személy valószínűleg felhasználna –, hogy az adatokat összekapcsolja egy azonosított személyre vonatkozó adatokkal, ettől eltérő esetben ezen adatok a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatoknak minősülnek (15). Az európai adatvédelmi biztos az Európai Parlament által javasolt módosítások alapján ajánlja továbbá, hogy a javaslat 6. cikke az alábbiak szerint kerüljön módosításra:






  — | A személyes adatok ITS útján történő feldolgozásának szükségességét az adatfeldolgozás törvényes és meghatározott céljára figyelemmel kell megállapítani (a 95/46/EK irányelv 6. és 7. cikkének megfelelően). Az ITS-alkalmazás működése (16) önmagában nem az adatfeldolgozást indokoló törvényes cél, mivel az alkalmazás csupán az adatok gyűjtésének és cseréjének eszköze, amelyek felhasználásának szükségképpen valamely meghatározott célokra kell irányulnia. |
| --- | --- | --- |

26.

Ezen túlmenően, az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi az Európai Parlament által a javaslat 6. cikke tekintetében elfogadott módosításokat. Az európai adatvédelmi biztos először is megállapítja, hogy az anonim adatok indokolt esetben való használatának ösztönzésére vonatkozó módosítás elvben ugyan nagyon üdvözlendő, de nem jelent megoldást valamennyi adatvédelmi aggályra, mivel az ITS révén gyűjtött és cserélt adatok közül sok személyes adatnak minősülhet. A személyes adatok abban az esetben dolgozhatók fel anonim módon, ha az adatfeldolgozás egyetlen szakaszában sincs lehetősége egyetlen személynek sem arra – figyelembe véve minden olyan módszert, amit az adatkezelő, vagy más személy valószínűleg felhasználna –, hogy az adatokat összekapcsolja egy azonosított személyre vonatkozó adatokkal, ettől eltérő esetben ezen adatok a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatoknak minősülnek (15). Az európai adatvédelmi biztos az Európai Parlament által javasolt módosítások alapján ajánlja továbbá, hogy a javaslat 6. cikke az alábbiak szerint kerüljön módosításra:

—

A személyes adatok ITS útján történő feldolgozásának szükségességét az adatfeldolgozás törvényes és meghatározott céljára figyelemmel kell megállapítani (a 95/46/EK irányelv 6. és 7. cikkének megfelelően). Az ITS-alkalmazás működése (16) önmagában nem az adatfeldolgozást indokoló törvényes cél, mivel az alkalmazás csupán az adatok gyűjtésének és cseréjének eszköze, amelyek felhasználásának szükségképpen valamely meghatározott célokra kell irányulnia.

| — | Az ITS-adatok és -nyilvántartások „kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő” felhasználásának engedélyezésére vonatkozó módosítás (17) nem nyújt megfelelő garanciákat, elsősorban azért, mert az irányelv nem határozza meg egyértelműen és kimerítő jelleggel azokat a konkrét célokat és szolgáltatásokat, amelyek tekintetében az ITS alkalmazásra kerül. Tekintettel arra, hogy az ITS segítségével különféle adatfeldolgozási tevékenységekre kerül sor egymástól teljesen eltérő célokból, gondoskodni kell arról, hogy az egy meghatározott célból való adatfeldolgozás folyamán gyűjtött adatokat ne használják fel a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti összeférhetetlen célokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 6. cikk (2) bekezdésének újabb módosítását javasolja annak biztosítása érdekében, hogy az ITS-adatok és -nyilvántartások kizárólag „az adatgyűjtés céljaival megegyező célokra, e célokkal nem összeférhetetlen módon kerüljenek felhasználásra”. |
| --- | --- |

—

Az ITS-adatok és -nyilvántartások „kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő” felhasználásának engedélyezésére vonatkozó módosítás (17) nem nyújt megfelelő garanciákat, elsősorban azért, mert az irányelv nem határozza meg egyértelműen és kimerítő jelleggel azokat a konkrét célokat és szolgáltatásokat, amelyek tekintetében az ITS alkalmazásra kerül. Tekintettel arra, hogy az ITS segítségével különféle adatfeldolgozási tevékenységekre kerül sor egymástól teljesen eltérő célokból, gondoskodni kell arról, hogy az egy meghatározott célból való adatfeldolgozás folyamán gyűjtött adatokat ne használják fel a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti összeférhetetlen célokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 6. cikk (2) bekezdésének újabb módosítását javasolja annak biztosítása érdekében, hogy az ITS-adatok és -nyilvántartások kizárólag „az adatgyűjtés céljaival megegyező célokra, e célokkal nem összeférhetetlen módon kerüljenek felhasználásra”.

III.   ADATVÉDELEM AZ INTELLIGENS KÖZLEKEDÉSI RENDSZEREK ÖSSZEFÜGGÉSÉBEN

| 27. | Különösen fontos az ITS-ben részt vevő különböző szereplők feladatainak egyértelmű meghatározása annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani, kit terhel a felelősség a rendszerek adatvédelmi szempontból való megfelelő működésének biztosításáért. Pontosabban meg kell tehát határozni, ki felel az alkalmazások és rendszerek – amelyek kialakítása komitológia útján kerül megállapításra – megvalósításáért, és a különböző szereplők közül ki felel azért, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen az adatvédelmi jogszabályoknak (azaz az adatkezelők). Az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban kiemel néhányat a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos olyan aggályok közül, amelyekkel komitológia keretében foglalkozni kell, illetve amelyeket az adatkezelőknek az alkalmazások és rendszerek struktúrájának tervezése során kezelniük kell. Felvázol továbbá néhány olyan adatvédelmi kérdést, amelyeket a jogalkotóknak és adatkezelőknek az ITS-szolgáltatások nyújtása tekintetében meg kell oldaniuk. |
| --- | --- |

27.

Különösen fontos az ITS-ben részt vevő különböző szereplők feladatainak egyértelmű meghatározása annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani, kit terhel a felelősség a rendszerek adatvédelmi szempontból való megfelelő működésének biztosításáért. Pontosabban meg kell tehát határozni, ki felel az alkalmazások és rendszerek – amelyek kialakítása komitológia útján kerül megállapításra – megvalósításáért, és a különböző szereplők közül ki felel azért, hogy az adatfeldolgozás megfeleljen az adatvédelmi jogszabályoknak (azaz az adatkezelők). Az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban kiemel néhányat a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos olyan aggályok közül, amelyekkel komitológia keretében foglalkozni kell, illetve amelyeket az adatkezelőknek az alkalmazások és rendszerek struktúrájának tervezése során kezelniük kell. Felvázol továbbá néhány olyan adatvédelmi kérdést, amelyeket a jogalkotóknak és adatkezelőknek az ITS-szolgáltatások nyújtása tekintetében meg kell oldaniuk.

III.1.   „Beépített adatvédelem”

| 28. | A 95/46/EK irányelvben foglalt adatvédelmi alapelvek helyes alkalmazása az ITS Közösségben való kiépítése sikerének egyik kulcsfontosságú feltétele. Ezen alapelvek hatással vannak a rendszerek struktúrájának és az alkalmazásoknak a kialakítására. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy az ITS kialakításának már a korai szakaszában alkalmazzák a „beépített adatvédelem” megközelítést az alkalmazások és rendszerek struktúrájának, üzemeltetésének és irányításának meghatározása céljából. Az 1999/5/EK irányelv (18) nevezetesen ezt a megközelítést ösztönzi a rádióberendezések és a távközlő végberendezések tervezése tekintetében. |
| --- | --- |

28.

A 95/46/EK irányelvben foglalt adatvédelmi alapelvek helyes alkalmazása az ITS Közösségben való kiépítése sikerének egyik kulcsfontosságú feltétele. Ezen alapelvek hatással vannak a rendszerek struktúrájának és az alkalmazásoknak a kialakítására. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy az ITS kialakításának már a korai szakaszában alkalmazzák a „beépített adatvédelem” megközelítést az alkalmazások és rendszerek struktúrájának, üzemeltetésének és irányításának meghatározása céljából. Az 1999/5/EK irányelv (18) nevezetesen ezt a megközelítést ösztönzi a rádióberendezések és a távközlő végberendezések tervezése tekintetében.

| 29. | Az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása számos szakaszban, különböző szereplők révén valósul meg, amelyek mindegyikének figyelembe kell vennie a magánélet védelmét és az adatvédelmet. A Bizottságot és az ITS-bizottságot a kezdeti szakaszban különös felelősség terheli a „beépített adatvédelem” előmozdítását célzó intézkedések, szabványosítási kezdeményezések, eljárások és legjobb gyakorlatok komitológiai eljárás útján történő meghatározása tekintetében. |
| --- | --- |

29.

Az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása számos szakaszban, különböző szereplők révén valósul meg, amelyek mindegyikének figyelembe kell vennie a magánélet védelmét és az adatvédelmet. A Bizottságot és az ITS-bizottságot a kezdeti szakaszban különös felelősség terheli a „beépített adatvédelem” előmozdítását célzó intézkedések, szabványosítási kezdeményezések, eljárások és legjobb gyakorlatok komitológiai eljárás útján történő meghatározása tekintetében.

| 30. | A „beépített adatvédelem” megközelítést a folyamatok valamennyi szakaszában és formájában ösztönözni kell:






  — | Az adatvédelmet szervezeti szinten az adatoknak az adatcserében részt vevő valamennyi érintett fél közötti cseréjéhez szükséges eljárások meghatározásakor kell figyelembe venni – ez közvetlenül befolyásolhatja az adatcsere típusát, valamint azt, hogy milyen adatok cseréjére kerül sor. |
| --- | --- | --- |

30.

A „beépített adatvédelem” megközelítést a folyamatok valamennyi szakaszában és formájában ösztönözni kell:

—

Az adatvédelmet szervezeti szinten az adatoknak az adatcserében részt vevő valamennyi érintett fél közötti cseréjéhez szükséges eljárások meghatározásakor kell figyelembe venni – ez közvetlenül befolyásolhatja az adatcsere típusát, valamint azt, hogy milyen adatok cseréjére kerül sor.

| — | A szabványokba, legjobb gyakorlatokba, műszaki előírásokba és rendszerekbe adatvédelmi és adatbiztonsági követelményeket kell beépíteni. |
| --- | --- |

—

A szabványokba, legjobb gyakorlatokba, műszaki előírásokba és rendszerekbe adatvédelmi és adatbiztonsági követelményeket kell beépíteni.

| — | Technikai szinten az európai adatvédelmi biztos a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében az elérhető legjobb technikák (19) (BAT) – például komitológia útján történő – kidolgozását javasolja egyes ágazatokban és/vagy meghatározott célok vonatkozásában, amely technikák keretében az uniós szabályozási keretnek való megfelelőség biztosítása céljából meghatározásra kerülnek a rendszer teljes életciklusa során alkalmazandó különböző biztonsági paraméterek. |
| --- | --- |

—

Technikai szinten az európai adatvédelmi biztos a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében az elérhető legjobb technikák (19) (BAT) – például komitológia útján történő – kidolgozását javasolja egyes ágazatokban és/vagy meghatározott célok vonatkozásában, amely technikák keretében az uniós szabályozási keretnek való megfelelőség biztosítása céljából meghatározásra kerülnek a rendszer teljes életciklusa során alkalmazandó különböző biztonsági paraméterek.

| 31. | Az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban felvázol néhány olyan kérdést, amellyel az alkalmazásoknak és a rendszerek struktúrájának a kialakításakor konkrétan foglalkozni kell. E kérdések a gyűjtött adatokkal, a rendszerek interoperabilitásával és az adatok biztonságával vannak összefüggésben. |
| --- | --- |

31.

Az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban felvázol néhány olyan kérdést, amellyel az alkalmazásoknak és a rendszerek struktúrájának a kialakításakor konkrétan foglalkozni kell. E kérdések a gyűjtött adatokkal, a rendszerek interoperabilitásával és az adatok biztonságával vannak összefüggésben.

III.1.a)   Adatminimalizálás és anonimitás

| 32. | A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében kizárólag a meghatározott célokhoz szükséges és releváns személyes adatok gyűjthetők és dolgozhatók fel. |
| --- | --- |

32.

A 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében kizárólag a meghatározott célokhoz szükséges és releváns személyes adatok gyűjthetők és dolgozhatók fel.

| 33. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az alkalmazások és rendszerek megtervezése előtt fontos megfelelő módon meghatározni az ITS útján feldolgozandó információkat és adatokat, hogy elkerülhető legyen a személyes adatok tömeges és helytelen gyűjtése. E tekintetben az alábbiakat kell figyelembe venni:






  — | az adatok forrása (nyilvános forrás, távközlési szolgáltató, ITS-szolgáltató, egyéb gazdasági szereplő, jármű, jármű használója vagy egyéb érintett), |
| --- | --- | --- |

33.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az alkalmazások és rendszerek megtervezése előtt fontos megfelelő módon meghatározni az ITS útján feldolgozandó információkat és adatokat, hogy elkerülhető legyen a személyes adatok tömeges és helytelen gyűjtése. E tekintetben az alábbiakat kell figyelembe venni:

—

az adatok forrása (nyilvános forrás, távközlési szolgáltató, ITS-szolgáltató, egyéb gazdasági szereplő, jármű, jármű használója vagy egyéb érintett),

| — | az adatok jellege (pl. összesített információk, anonim adatok, személyes adatok, érzékeny adatok), |
| --- | --- |

—

az adatok jellege (pl. összesített információk, anonim adatok, személyes adatok, érzékeny adatok),

| — | azon cél(ok), amely(ek)re az adatokat fel szándékozzák használni, valamint |
| --- | --- |

—

azon cél(ok), amely(ek)re az adatokat fel szándékozzák használni, valamint

| — | az együttműködő rendszerek tekintetében tisztázni kell, hogy a küldő/lehívásos (push/pull) üzemmódban a jármű mely adatokat továbbítja, mely adatok cseréjére kerül sor más járművekkel és/vagy infrastruktúrákkal, illetve infrastruktúrák között, és az adatok továbbítására milyen célból kerül sor. |
| --- | --- |

—

az együttműködő rendszerek tekintetében tisztázni kell, hogy a küldő/lehívásos (push/pull) üzemmódban a jármű mely adatokat továbbítja, mely adatok cseréjére kerül sor más járművekkel és/vagy infrastruktúrákkal, illetve infrastruktúrák között, és az adatok továbbítására milyen célból kerül sor.

| 34. | Az egyes funkciókat az elérni kívánt célokra figyelemmel alaposan meg kell vizsgálni, hogy fel lehessen mérni a személyes adatok gyűjtésének szükségességét. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza az érintettek alapvető jogai és a különböző részt vevő szereplők érdekei közötti megfelelő egyensúly megtalálásának fontosságát, ami azt vonja maga után, hogy a lehető legkevesebb személyes adat kerüljön feldolgozásra. Az alkalmazások és rendszerek struktúráját a lehető legnagyobb mértékben úgy kell megtervezni, hogy csak a célok eléréséhez feltétlenül szükséges személyes adatok kerüljenek gyűjtésre. |
| --- | --- |

34.

Az egyes funkciókat az elérni kívánt célokra figyelemmel alaposan meg kell vizsgálni, hogy fel lehessen mérni a személyes adatok gyűjtésének szükségességét. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza az érintettek alapvető jogai és a különböző részt vevő szereplők érdekei közötti megfelelő egyensúly megtalálásának fontosságát, ami azt vonja maga után, hogy a lehető legkevesebb személyes adat kerüljön feldolgozásra. Az alkalmazások és rendszerek struktúráját a lehető legnagyobb mértékben úgy kell megtervezni, hogy csak a célok eléréséhez feltétlenül szükséges személyes adatok kerüljenek gyűjtésre.

| 35. | Amennyiben személyes adatokra egyáltalán nincs vagy kizárólag a feldolgozás korai szakaszában van szükség, azok nem gyűjthetők, illetve azokat a lehető leghamarabb anonimizálni kell. Ezért különösen fontos, hogy ne csak az adatfeldolgozás szükségessége kerüljön felmérésre, hanem az adatok különböző rendszerekben való megőrzésének szükségessége is. A személyes adatok tárolását illetően konkrét határidőket kell meghatározni a szolgáltatási lánc valamennyi szereplője számára, és az adatok típusa és a gyűjtés célja alapján különbséget kell tenni azok között (20). Következésképpen ha a gyűjtés vagy további feldolgozás céljának eléréséhez többé már nincs szükség a személyes adatok megőrzésére, azokat anonimmá kell tenni, vagyis olyanná, hogy már ne kapcsolódjanak egyetlen azonosított vagy azonosítható személyhez sem. |
| --- | --- |

35.

Amennyiben személyes adatokra egyáltalán nincs vagy kizárólag a feldolgozás korai szakaszában van szükség, azok nem gyűjthetők, illetve azokat a lehető leghamarabb anonimizálni kell. Ezért különösen fontos, hogy ne csak az adatfeldolgozás szükségessége kerüljön felmérésre, hanem az adatok különböző rendszerekben való megőrzésének szükségessége is. A személyes adatok tárolását illetően konkrét határidőket kell meghatározni a szolgáltatási lánc valamennyi szereplője számára, és az adatok típusa és a gyűjtés célja alapján különbséget kell tenni azok között (20). Következésképpen ha a gyűjtés vagy további feldolgozás céljának eléréséhez többé már nincs szükség a személyes adatok megőrzésére, azokat anonimmá kell tenni, vagyis olyanná, hogy már ne kapcsolódjanak egyetlen azonosított vagy azonosítható személyhez sem.

| 36. | A rendszerek struktúráját és az adatcsere-eljárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a lehető legkevesebb személyes adat feldolgozását támogassák. E tekintetben a feldolgozás valamennyi szakaszát és az ITS-szolgáltatások nyújtásában részt vevő valamennyi szereplőt figyelembe kell venni. Míg egyes adatoknál lehetőség van az anonim módon történő cserére és feldolgozásra, más adatok esetében előfordulhat, hogy azok abban az esetben is összekapcsolhatók azonosított személyekre vonatkozó adatokkal, ha a cserére nem azonosított módon kerül sor, és ezért a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatoknak minősülnek (21). Tekintettel az ITS használatának céljaira, nehéznek tűnik annak biztosítása, hogy az ITS segítségével gyűjtött adatok jelentős része anonim módon kerüljön feldolgozásra, mivel a személy azonosítására meghatározott célok, például a számlázás érdekében bizonyos ponton mindenképpen szükség lesz. Ebből eredően az anonimitás egyes területeken való biztosításához szükség van legalább különleges – technikai, szervezeti és jogi – intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

36.

A rendszerek struktúráját és az adatcsere-eljárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a lehető legkevesebb személyes adat feldolgozását támogassák. E tekintetben a feldolgozás valamennyi szakaszát és az ITS-szolgáltatások nyújtásában részt vevő valamennyi szereplőt figyelembe kell venni. Míg egyes adatoknál lehetőség van az anonim módon történő cserére és feldolgozásra, más adatok esetében előfordulhat, hogy azok abban az esetben is összekapcsolhatók azonosított személyekre vonatkozó adatokkal, ha a cserére nem azonosított módon kerül sor, és ezért a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatoknak minősülnek (21). Tekintettel az ITS használatának céljaira, nehéznek tűnik annak biztosítása, hogy az ITS segítségével gyűjtött adatok jelentős része anonim módon kerüljön feldolgozásra, mivel a személy azonosítására meghatározott célok, például a számlázás érdekében bizonyos ponton mindenképpen szükség lesz. Ebből eredően az anonimitás egyes területeken való biztosításához szükség van legalább különleges – technikai, szervezeti és jogi – intézkedések meghozatalára.

III.1.b)   Kölcsönös átjárhatóság, adatminőség és célkorlátozás

| 37. | Az alkalmazások és rendszerek kölcsönös átjárhatósága az ITS sikeres kiépítésének egyik alapvető eleme. Harmonizációra kerül sor, amely keretében meghatározásra kerülnek az alkalmazásokba és rendszerekbe beépítendő kapcsolódási pontok műszaki előírásai annak érdekében, hogy azok együtt tudjanak működni a más közlekedési módokba és/vagy rendszerekbe beépített egyéb alkalmazásokkal. Bár a rendszerek kölcsönös átjárhatósága számos szolgáltatás nyújtását elősegíti és hozzájárul azok Európa egész területén való folytonosságához, adatvédelmi szempontból azonban magában hordoz bizonyos olyan veszélyeket, mint például az adatokkal való visszaélés. Az adatbázisok bármilyen összekapcsolása csak az adatvédelmi alapelvek (22) és biztonsági biztosítékok (lásd még a III.1.c) pontot) kellő tiszteletben tartásával történhet. |
| --- | --- |

37.

Az alkalmazások és rendszerek kölcsönös átjárhatósága az ITS sikeres kiépítésének egyik alapvető eleme. Harmonizációra kerül sor, amely keretében meghatározásra kerülnek az alkalmazásokba és rendszerekbe beépítendő kapcsolódási pontok műszaki előírásai annak érdekében, hogy azok együtt tudjanak működni a más közlekedési módokba és/vagy rendszerekbe beépített egyéb alkalmazásokkal. Bár a rendszerek kölcsönös átjárhatósága számos szolgáltatás nyújtását elősegíti és hozzájárul azok Európa egész területén való folytonosságához, adatvédelmi szempontból azonban magában hordoz bizonyos olyan veszélyeket, mint például az adatokkal való visszaélés. Az adatbázisok bármilyen összekapcsolása csak az adatvédelmi alapelvek (22) és biztonsági biztosítékok (lásd még a III.1.c) pontot) kellő tiszteletben tartásával történhet.

| 38. | Az adatminőség 95/46/EK irányelv 6. cikkének d) pontjában foglalt elve különös jelentőséggel bír az alkalmazások és rendszerek kölcsönös átjárhatósága tekintetében. A kapcsolódási pontok kialakítása vonatkozásában meghatározandó műszaki előírásoknak biztosítaniuk kell az alkalmazások és rendszerek összekapcsolása eredményeként szerzett adatok pontosságát. |
| --- | --- |

38.

Az adatminőség 95/46/EK irányelv 6. cikkének d) pontjában foglalt elve különös jelentőséggel bír az alkalmazások és rendszerek kölcsönös átjárhatósága tekintetében. A kapcsolódási pontok kialakítása vonatkozásában meghatározandó műszaki előírásoknak biztosítaniuk kell az alkalmazások és rendszerek összekapcsolása eredményeként szerzett adatok pontosságát.

| 39. | Tekintettel arra, hogy a rendszerek kölcsönös átjárhatósága elősegíti az adatbázisok összekapcsolását és az adatok egyéb célok érdekében történő összeillesztését, az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ilyen összekapcsolásra csak a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt célkorlátozás elvének széles körű figyelembevétele mellett kerülhet sor. Különösen fontos, hogy az ITS-rendszerek struktúrájának kialakítása megakadályozza az adatok minden olyan további felhasználását, ami az adatok gyűjtésének céljaitól eltérő célokra irányul. Az adatokkal való visszaélésnek, azok jogosulatlan átadásának vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésnek, továbbá az eszközök járulékos hatásainak megakadályozása érdekében a rendszerbe megfelelő biztonsági biztosítékokat kell építeni. Például gondoskodni kell az ahhoz szükséges védelem kialakításáról, hogy illetéktelen harmadik felek ne férhessenek hozzá a hordozható készülékekhez, és azok a rendszer céljain túl ne legyenek felhasználhatók személyek azonosítására és nyomon követésére. |
| --- | --- |

39.

Tekintettel arra, hogy a rendszerek kölcsönös átjárhatósága elősegíti az adatbázisok összekapcsolását és az adatok egyéb célok érdekében történő összeillesztését, az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ilyen összekapcsolásra csak a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt célkorlátozás elvének széles körű figyelembevétele mellett kerülhet sor. Különösen fontos, hogy az ITS-rendszerek struktúrájának kialakítása megakadályozza az adatok minden olyan további felhasználását, ami az adatok gyűjtésének céljaitól eltérő célokra irányul. Az adatokkal való visszaélésnek, azok jogosulatlan átadásának vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésnek, továbbá az eszközök járulékos hatásainak megakadályozása érdekében a rendszerbe megfelelő biztonsági biztosítékokat kell építeni. Például gondoskodni kell az ahhoz szükséges védelem kialakításáról, hogy illetéktelen harmadik felek ne férhessenek hozzá a hordozható készülékekhez, és azok a rendszer céljain túl ne legyenek felhasználhatók személyek azonosítására és nyomon követésére.

| 40. | Magának az összekapcsolásnak a jogszerűségét eseti alapon kell vizsgálni, figyelembe véve a rendszereken keresztül rendelkezésre bocsátott és kicserélt adatok jellegét, valamint felhasználásuk eredeti céljait. |
| --- | --- |

40.

Magának az összekapcsolásnak a jogszerűségét eseti alapon kell vizsgálni, figyelembe véve a rendszereken keresztül rendelkezésre bocsátott és kicserélt adatok jellegét, valamint felhasználásuk eredeti céljait.

III.1.c)   Az adatok biztonsága

| 41. | A személyes adatok biztonsága az ITS kiépítésének egyik kulcsfontosságú eleme. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a biztonságot a cselekvési terv és az irányelvjavaslat is kifejezetten említi. A biztonságról nem csupán az ITS-eszköz működésének időtartamára tekintettel kell gondoskodni (a járműbe szerelt rendszerben és a kommunikációs protokollban), hanem az eszköz működésén túl is – azon adatbázisokat illetően, amelyekben az adatok feldolgozásra és/vagy tárolásra kerülnek. Az adatfeldolgozás valamennyi szakasza tekintetében meg kell határozni a megfelelő technikai, adminisztratív és szervezeti követelményeket, amelyek a 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkével (és adott esetben a 2002/58/EK irányelv 4. és 5. cikkével) összhangban megfelelő szintű biztonságot tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

41.

A személyes adatok biztonsága az ITS kiépítésének egyik kulcsfontosságú eleme. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a biztonságot a cselekvési terv és az irányelvjavaslat is kifejezetten említi. A biztonságról nem csupán az ITS-eszköz működésének időtartamára tekintettel kell gondoskodni (a járműbe szerelt rendszerben és a kommunikációs protokollban), hanem az eszköz működésén túl is – azon adatbázisokat illetően, amelyekben az adatok feldolgozásra és/vagy tárolásra kerülnek. Az adatfeldolgozás valamennyi szakasza tekintetében meg kell határozni a megfelelő technikai, adminisztratív és szervezeti követelményeket, amelyek a 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkével (és adott esetben a 2002/58/EK irányelv 4. és 5. cikkével) összhangban megfelelő szintű biztonságot tesznek lehetővé.

| 42. | A megfelelő biztonsági intézkedések meghatározására annak az alapos vizsgálatát követően kell sort keríteni, hogy melyek az ITS használatának konkrét céljai, illetve melyek a feldolgozás részletes szabályai. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben azt javasolja, hogy az egyes ágazatok és/vagy a felhasználás egyes céljai (pl. a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek, teheráru-kezelési rendszerek stb.) tekintetében készüljenek a magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok. A magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok készítése, valamint a magánélet védelme és az adatvédelem céljára az elérhető legjobb technikák alkalmazása elősegíti a konkrétan végrehajtott feldolgozásnak leginkább megfelelő biztonsági intézkedések meghatározását. |
| --- | --- |

42.

A megfelelő biztonsági intézkedések meghatározására annak az alapos vizsgálatát követően kell sort keríteni, hogy melyek az ITS használatának konkrét céljai, illetve melyek a feldolgozás részletes szabályai. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben azt javasolja, hogy az egyes ágazatok és/vagy a felhasználás egyes céljai (pl. a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek, teheráru-kezelési rendszerek stb.) tekintetében készüljenek a magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok. A magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok készítése, valamint a magánélet védelme és az adatvédelem céljára az elérhető legjobb technikák alkalmazása elősegíti a konkrétan végrehajtott feldolgozásnak leginkább megfelelő biztonsági intézkedések meghatározását.

III.2.   Az ITS-szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos további adat- és magánélet-védelmi kérdések

| 43. | Uniós szinten szükség van az ITS-szolgáltatások kiépítésére vonatkozó részletes szabályok további harmonizációjára ahhoz, hogy elkerülhetők legyenek az eltérések az ITS-szolgáltatások kiépítése tekintetében. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban két olyan kérdésre kíván rámutatni, amelyek magánélet- és adatvédelmi szempontból nevezetesen további vizsgálatot igényelnek:






  — | A helymeghatározó eszközöknek a helymeghatározás- alapú köz- és kereskedelmi szolgáltatások nyújtása céljából történő alkalmazása kiegészítő biztosítékok bevezetését teszi szükségessé. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a helymeghatározás-alapú ITS-szolgáltatásokat mikor használják magán- és mikor szakmai célra, valamint hogy a járművet szakmai célból használó személyek tekintetében e rendszer használatának milyen hatásai lehetnek. |
| --- | --- | --- |

43.

Uniós szinten szükség van az ITS-szolgáltatások kiépítésére vonatkozó részletes szabályok további harmonizációjára ahhoz, hogy elkerülhetők legyenek az eltérések az ITS-szolgáltatások kiépítése tekintetében. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos az alábbiakban két olyan kérdésre kíván rámutatni, amelyek magánélet- és adatvédelmi szempontból nevezetesen további vizsgálatot igényelnek:

—

A helymeghatározó eszközöknek a helymeghatározás- alapú köz- és kereskedelmi szolgáltatások nyújtása céljából történő alkalmazása kiegészítő biztosítékok bevezetését teszi szükségessé. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a helymeghatározás-alapú ITS-szolgáltatásokat mikor használják magán- és mikor szakmai célra, valamint hogy a járművet szakmai célból használó személyek tekintetében e rendszer használatának milyen hatásai lehetnek.

| — | Integrált rendszerek esetében különösen fontos az ITS kiépítésében részt vevő különböző szereplők feladatainak és felelősségeinek a tisztázása. |
| --- | --- |

—

Integrált rendszerek esetében különösen fontos az ITS kiépítésében részt vevő különböző szereplők feladatainak és felelősségeinek a tisztázása.

III.2.a)   A helymeghatározó eszközöknek a helymeghatározás alapú ITS-szolgáltatások nyújtása céljából történő alkalmazására vonatkozó biztosítékok

| 44. | Az ITS kiépítése támogatja az áruk nyomon követését célzó alkalmazások kifejlesztését, és lehetővé teszi a helymeghatározás-alapú köz- és kereskedelmi szolgáltatások kiépítését. E szolgáltatások olyan technológiák alkalmazására épülnek, mint például a műholdas helymeghatározás és az RFID-címkék (23). A navigációs, helymegállapító és nyomon követő rendszerek számos olyan célra felhasználhatók, mint például az úton lévő járművek és a teheráru távolról történő monitorozása (pl. a veszélyes áruk vagy élő állatok szállítása esetén), számlák kiállítása a járművek számára több paraméter, többek között a megtett távolság és a napszak alapján (pl. az útdíjak megállapítása, elektronikus útdíjszedési rendszerek), a gépjárművezetőknek a szabályok betartatása céljából történő nyomon követése, például a vezetési idő ellenőrzése (digitális menetíró segítségével), továbbá szankciók kiszabása (elektronikus járműazonosítás segítségével). |
| --- | --- |

44.

Az ITS kiépítése támogatja az áruk nyomon követését célzó alkalmazások kifejlesztését, és lehetővé teszi a helymeghatározás-alapú köz- és kereskedelmi szolgáltatások kiépítését. E szolgáltatások olyan technológiák alkalmazására épülnek, mint például a műholdas helymeghatározás és az RFID-címkék (23). A navigációs, helymegállapító és nyomon követő rendszerek számos olyan célra felhasználhatók, mint például az úton lévő járművek és a teheráru távolról történő monitorozása (pl. a veszélyes áruk vagy élő állatok szállítása esetén), számlák kiállítása a járművek számára több paraméter, többek között a megtett távolság és a napszak alapján (pl. az útdíjak megállapítása, elektronikus útdíjszedési rendszerek), a gépjárművezetőknek a szabályok betartatása céljából történő nyomon követése, például a vezetési idő ellenőrzése (digitális menetíró segítségével), továbbá szankciók kiszabása (elektronikus járműazonosítás segítségével).

| 45. | A helymeghatározó technológiák alkalmazása különösen sérti a magánéletet, mivel lehetővé teszi a gépjárművezetők nyomon követését és a vezetési szokásaikkal kapcsolatos sokféle adat gyűjtését. Ahogyan azt a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport hangsúlyozta (24), a helymeghatározó adatok feldolgozása – főként a névtelen közlekedés szabadsága szempontjából – különösen kényes kérdés, amely különleges biztosítékok alkalmazását teszi szükségessé a személyek megfigyelésének és az adatokkal való visszaélésnek a megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

45.

A helymeghatározó technológiák alkalmazása különösen sérti a magánéletet, mivel lehetővé teszi a gépjárművezetők nyomon követését és a vezetési szokásaikkal kapcsolatos sokféle adat gyűjtését. Ahogyan azt a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport hangsúlyozta (24), a helymeghatározó adatok feldolgozása – főként a névtelen közlekedés szabadsága szempontjából – különösen kényes kérdés, amely különleges biztosítékok alkalmazását teszi szükségessé a személyek megfigyelésének és az adatokkal való visszaélésnek a megakadályozása érdekében.

| 46. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a helymeghatározó eszközök alkalmazásának jogszerűnek kell lennie, azaz megfelelő jogalappal kell rendelkeznie, egyértelmű és törvényes célokra kell irányulnia, és arányosnak kell lennie az elérni kívánt célokkal. Az elvégzett adatfeldolgozás jogszerűsége nagyban függ attól, hogy a helymeghatározó eszközöket milyen módon és célból alkalmazzák. Ahogyan a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport hangsúlyozta az eSegélyhívóról szóló véleményében, „az eSegélyhívó eszközök lehetséges aktiválása tekintetében adatvédelmi szempontból elfogadhatatlan lenne, ha az ilyen készülékek állandó kapcsolatban állnának a rendszerrel, és ennélfogva a járművek nyomon követése folyamatos lenne” (25). Ebből következően fontos annak pontosabb meghatározása, hogy a járművek nyomon követésére mely konkrét körülmények esetén kerül sor, és ez milyen hatással jár a felhasználóra nézve. A helymeghatározó eszközök alkalmazását minden esetben jogszerű célnak kell indokolnia (pl. az áruszállítás nyomon követése), és az eszközök alkalmazását a célhoz feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozni. Ezért fontos pontosan meghatározni, hogy mely helymeghatározó adatok gyűjtésére kerül sor, hol történik azok tárolása, mennyi ideig őrzik meg őket, kivel és milyen célból osztják meg azokat, továbbá fontos minden szükséges lépést megtenni az adatokkal való visszaélés megakadályozására. |
| --- | --- |

46.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a helymeghatározó eszközök alkalmazásának jogszerűnek kell lennie, azaz megfelelő jogalappal kell rendelkeznie, egyértelmű és törvényes célokra kell irányulnia, és arányosnak kell lennie az elérni kívánt célokkal. Az elvégzett adatfeldolgozás jogszerűsége nagyban függ attól, hogy a helymeghatározó eszközöket milyen módon és célból alkalmazzák. Ahogyan a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport hangsúlyozta az eSegélyhívóról szóló véleményében, „az eSegélyhívó eszközök lehetséges aktiválása tekintetében adatvédelmi szempontból elfogadhatatlan lenne, ha az ilyen készülékek állandó kapcsolatban állnának a rendszerrel, és ennélfogva a járművek nyomon követése folyamatos lenne” (25). Ebből következően fontos annak pontosabb meghatározása, hogy a járművek nyomon követésére mely konkrét körülmények esetén kerül sor, és ez milyen hatással jár a felhasználóra nézve. A helymeghatározó eszközök alkalmazását minden esetben jogszerű célnak kell indokolnia (pl. az áruszállítás nyomon követése), és az eszközök alkalmazását a célhoz feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozni. Ezért fontos pontosan meghatározni, hogy mely helymeghatározó adatok gyűjtésére kerül sor, hol történik azok tárolása, mennyi ideig őrzik meg őket, kivel és milyen célból osztják meg azokat, továbbá fontos minden szükséges lépést megtenni az adatokkal való visszaélés megakadályozására.

| 47. | Ezen túlmenően, a nyilvános hírközlő hálózatok vagy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások felhasználóira vonatkozó helymeghatározó adatok feldolgozását a 2002/58/EK irányelv 9. cikke szigorúan szabályozza. E cikk nevezetesen azt írja elő, hogy a helymeghatározó adatok csak anonim módon, vagy a felhasználónak a megfelelő információ birtokában való hozzájárulását követően dolgozhatók fel. Ez azt jelenti, hogy a felhasználókat a helymeghatározó eszközök használatához való hozzájárulást megelőzően megfelelően tájékoztatni kell többek között a feldolgozott helymeghatározó adatok típusáról, az adatkezelés céljairól és időtartamáról, valamint arról, hogy az értéknövelt szolgáltatás nyújtása céljából az adatokat továbbítják-e harmadik személynek. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a felhasználók a hálózathoz való minden egyes csatlakozás alkalmával, illetve minden egyes közléstovábbítás esetében – egyszerű módon és díjmentesen – ideiglenesen letilthassák a helymeghatározó adatok feldolgozását. A helymeghatározó adatok feldolgozását csak olyan személy végezheti, aki a nyilvános hírközlő hálózatok vagy nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások szolgáltatójának irányítása alatt, vagy az értéknövelt szolgáltatást nyújtó harmadik személy irányítása alatt jár el. |
| --- | --- |

47.

Ezen túlmenően, a nyilvános hírközlő hálózatok vagy a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások felhasználóira vonatkozó helymeghatározó adatok feldolgozását a 2002/58/EK irányelv 9. cikke szigorúan szabályozza. E cikk nevezetesen azt írja elő, hogy a helymeghatározó adatok csak anonim módon, vagy a felhasználónak a megfelelő információ birtokában való hozzájárulását követően dolgozhatók fel. Ez azt jelenti, hogy a felhasználókat a helymeghatározó eszközök használatához való hozzájárulást megelőzően megfelelően tájékoztatni kell többek között a feldolgozott helymeghatározó adatok típusáról, az adatkezelés céljairól és időtartamáról, valamint arról, hogy az értéknövelt szolgáltatás nyújtása céljából az adatokat továbbítják-e harmadik személynek. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a felhasználók a hálózathoz való minden egyes csatlakozás alkalmával, illetve minden egyes közléstovábbítás esetében – egyszerű módon és díjmentesen – ideiglenesen letilthassák a helymeghatározó adatok feldolgozását. A helymeghatározó adatok feldolgozását csak olyan személy végezheti, aki a nyilvános hírközlő hálózatok vagy nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások szolgáltatójának irányítása alatt, vagy az értéknövelt szolgáltatást nyújtó harmadik személy irányítása alatt jár el.

| 48. | Kiegészítő biztosítékokat kell elfogadni a szakmai tevékenységek során használt járművekről gyűjtött helymeghatározó adatok tekintetében annak megakadályozása céljából, hogy a helymeghatározó technológiát az alkalmazottak indokolatlan megfigyelésére használják. A feldolgozást minden esetben a munkaidő folyamán gyűjtött helymeghatározó adatokra kell korlátozni – az alkalmazottak így a munkaidő lejártát követően és/vagy a jármű magáncélra való használatakor kikapcsolhatják a helymeghatározás funkciót. |
| --- | --- |

48.

Kiegészítő biztosítékokat kell elfogadni a szakmai tevékenységek során használt járművekről gyűjtött helymeghatározó adatok tekintetében annak megakadályozása céljából, hogy a helymeghatározó technológiát az alkalmazottak indokolatlan megfigyelésére használják. A feldolgozást minden esetben a munkaidő folyamán gyűjtött helymeghatározó adatokra kell korlátozni – az alkalmazottak így a munkaidő lejártát követően és/vagy a jármű magáncélra való használatakor kikapcsolhatják a helymeghatározás funkciót.

| 49. | Fennáll annak a kockázata, hogy harmadik felek (például biztosítótársaságok, munkáltatók és bűnüldöző hatóságok) kérik a navigációs és helymegállapító rendszerek útján törvényes és meghatározott célból (például áruk nyomon követése, elektronikus útdíjfizetés stb.) gyűjtött adatokhoz való hozzáférést annak céljából, hogy azokat olyan másodlagos célokra használják fel, mint például a vezetési idő és a pihenőidő ellenőrzése vagy a közlekedési szabályok betartásának ellenőrzése, illetve szankciók kiszabása. Az alapelv az, hogy az adatokhoz másodlagos célok érdekében való hozzáférés nem engedélyezett, ha az az adatok gyűjtésének céljaival összeférhetetlen célokra irányul. A hozzáférés – ezen alapelvtől eltérve – csak abban az esetben engedélyezhető, ha a hozzáférés feltételei megfelelnek a 95/46/EK irányelv 13. cikkében foglalt szigorú követelményeknek. A helymeghatározó adatokhoz való bármilyen hozzáférés harmadik felek számára következésképpen csak a jogszabályokkal összhangban és átlátható módon biztosítható, olyan jogi rendelkezés alapján, amely az adatokhoz meghatározott célból történő hozzáférés tekintetében megfelelő eljárásokat és szabályokat határoz meg, továbbá amely az egyének számára megfelelő biztosítékokat nyújt a rájuk vonatkozó adatok lehetséges további felhasználása céljainak megfelelően. |
| --- | --- |

49.

Fennáll annak a kockázata, hogy harmadik felek (például biztosítótársaságok, munkáltatók és bűnüldöző hatóságok) kérik a navigációs és helymegállapító rendszerek útján törvényes és meghatározott célból (például áruk nyomon követése, elektronikus útdíjfizetés stb.) gyűjtött adatokhoz való hozzáférést annak céljából, hogy azokat olyan másodlagos célokra használják fel, mint például a vezetési idő és a pihenőidő ellenőrzése vagy a közlekedési szabályok betartásának ellenőrzése, illetve szankciók kiszabása. Az alapelv az, hogy az adatokhoz másodlagos célok érdekében való hozzáférés nem engedélyezett, ha az az adatok gyűjtésének céljaival összeférhetetlen célokra irányul. A hozzáférés – ezen alapelvtől eltérve – csak abban az esetben engedélyezhető, ha a hozzáférés feltételei megfelelnek a 95/46/EK irányelv 13. cikkében foglalt szigorú követelményeknek. A helymeghatározó adatokhoz való bármilyen hozzáférés harmadik felek számára következésképpen csak a jogszabályokkal összhangban és átlátható módon biztosítható, olyan jogi rendelkezés alapján, amely az adatokhoz meghatározott célból történő hozzáférés tekintetében megfelelő eljárásokat és szabályokat határoz meg, továbbá amely az egyének számára megfelelő biztosítékokat nyújt a rájuk vonatkozó adatok lehetséges további felhasználása céljainak megfelelően.

III.2.b)   Az ITS-szereplők feladatai és felelősségei

| 50. | Egyelőre nem világos, hogy ki lesz az adatkezelő az adatfeldolgozás egyes részeit illetően. Sok esetben az adatkezelők valószínűleg az ITS-szolgáltatók lesznek, a saját ITS-szolgáltatásaik nyújtása céljából feldolgozott személyes adatok tekintetében egyedül, vagy közösen abban az esetben, ha a feldolgozásra más adatkezelőkkel együtt került sor. Az ITS-ben különböző minőségben részt vevő gazdasági szereplők számára az adatfeldolgozás egyes részei tekintetében egyértelműen meg kell határozni az adatkezelőként és adatfeldolgozóként rájuk háruló feladatokat és felelősségeket (pl. a hírközlési szolgáltatásokat és ITS-szolgáltatásokat egyaránt nyújtó távközlési szolgáltatók). |
| --- | --- |

50.

Egyelőre nem világos, hogy ki lesz az adatkezelő az adatfeldolgozás egyes részeit illetően. Sok esetben az adatkezelők valószínűleg az ITS-szolgáltatók lesznek, a saját ITS-szolgáltatásaik nyújtása céljából feldolgozott személyes adatok tekintetében egyedül, vagy közösen abban az esetben, ha a feldolgozásra más adatkezelőkkel együtt került sor. Az ITS-ben különböző minőségben részt vevő gazdasági szereplők számára az adatfeldolgozás egyes részei tekintetében egyértelműen meg kell határozni az adatkezelőként és adatfeldolgozóként rájuk háruló feladatokat és felelősségeket (pl. a hírközlési szolgáltatásokat és ITS-szolgáltatásokat egyaránt nyújtó távközlési szolgáltatók).

| 51. | Az adatkezelőként eljáró személyek felelnek (26) azért, hogy a rendszerek és szolgáltatások valamennyi adatvédelmi előírásnak megfeleljenek, és különösen az olyan, „beépített adatvédelmet” alkalmazó rendszerek megvalósításáért, amelyek tiszteletben tartják az adatminőség és a célkorlátozás elvét, továbbá amelyek biztosítják az adatok biztonságának a III.1. pontban foglalt megfelelő szintjét. |
| --- | --- |

51.

Az adatkezelőként eljáró személyek felelnek (26) azért, hogy a rendszerek és szolgáltatások valamennyi adatvédelmi előírásnak megfeleljenek, és különösen az olyan, „beépített adatvédelmet” alkalmazó rendszerek megvalósításáért, amelyek tiszteletben tartják az adatminőség és a célkorlátozás elvét, továbbá amelyek biztosítják az adatok biztonságának a III.1. pontban foglalt megfelelő szintjét.

| 52. | Az adatkezelőknek gondoskodniuk kell a megfelelő biztosítékokról az ITS kiépítésében részt vevő szereplők láncának valamennyi szintjén. Ehhez nevezetesen arra van szükség, hogy olyan megfelelő szerződéses kapcsolatba lépjenek az adatok cseréjében és feldolgozásában részt vevő valamennyi érdekelttel, amely garantálja a megfelelő adatvédelmi biztosítékokat (különös tekintettel a 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkére, valamint a 2002/58/EK irányelv 4. és 5. cikkére). Fontos megjegyezni, hogy amellett, hogy az adatkezelők feladata annak biztosítása, hogy az adatvédelem a feldolgozás valamennyi szakaszában megvalósuljon, adatvédelmi szempontból ők felelnek a feldolgozásért, és felelősségüket nem háríthatják el szerződések megkötésével. |
| --- | --- |

52.

Az adatkezelőknek gondoskodniuk kell a megfelelő biztosítékokról az ITS kiépítésében részt vevő szereplők láncának valamennyi szintjén. Ehhez nevezetesen arra van szükség, hogy olyan megfelelő szerződéses kapcsolatba lépjenek az adatok cseréjében és feldolgozásában részt vevő valamennyi érdekelttel, amely garantálja a megfelelő adatvédelmi biztosítékokat (különös tekintettel a 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkére, valamint a 2002/58/EK irányelv 4. és 5. cikkére). Fontos megjegyezni, hogy amellett, hogy az adatkezelők feladata annak biztosítása, hogy az adatvédelem a feldolgozás valamennyi szakaszában megvalósuljon, adatvédelmi szempontból ők felelnek a feldolgozásért, és felelősségüket nem háríthatják el szerződések megkötésével.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 53. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság által előterjesztett javasolt ITS-kiépítési tervet, amely célja az adatfeldolgozási folyamatok egész Európa tekintetében történő harmonizációja az ITS-szolgáltatások nyújtásának elősegítése érdekében, továbbá amely tervben az adatvédelem kulcsfontosságú feltételként szerepel az ITS Európa-szerte való megfelelő kiépítése vonatkozásában. |
| --- | --- |

53.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság által előterjesztett javasolt ITS-kiépítési tervet, amely célja az adatfeldolgozási folyamatok egész Európa tekintetében történő harmonizációja az ITS-szolgáltatások nyújtásának elősegítése érdekében, továbbá amely tervben az adatvédelem kulcsfontosságú feltételként szerepel az ITS Európa-szerte való megfelelő kiépítése vonatkozásában.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javasolt irányelv általános keretet határoz meg, ami a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatban számos olyan kérdést vet fel, amely uniós és nemzeti szinten további tisztázásra szorul:






  — | Fennáll annak a veszélye, hogy a javasolt jogi keret egyértelműségének hiánya miatt az ITS megvalósítása tekintetében Európában különböző megoldások születnek, ami ahhoz vezet, hogy Európa-szerte az adatvédelemnek különböző szintjei alakulnak ki. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a lezáratlan kérdések tisztázása céljából (mint például az ITS-szereplők feladatainak és felelősségeinek meghatározása, a járművekbe beépítendő ITS-alkalmazások és -rendszerek kijelölése, az ITS-szolgáltatások nyújtására vonatkozó harmonizált szerződések kidolgozása, az ITS használatának konkrét céljai és szabályai stb.) uniós szinten e kérdések nagyobb fokú harmonizációjára van szükség. Különösen fontos annak meghatározása, hogy a végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében kik az adatkezelők, mivel őket terheli a felelősség annak biztosításáért, hogy a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatos megfontolások az adatfeldolgozási lánc valamennyi szintjén érvényesüljenek. |
| --- | --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a javasolt irányelv általános keretet határoz meg, ami a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatban számos olyan kérdést vet fel, amely uniós és nemzeti szinten további tisztázásra szorul:

—

Fennáll annak a veszélye, hogy a javasolt jogi keret egyértelműségének hiánya miatt az ITS megvalósítása tekintetében Európában különböző megoldások születnek, ami ahhoz vezet, hogy Európa-szerte az adatvédelemnek különböző szintjei alakulnak ki. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a lezáratlan kérdések tisztázása céljából (mint például az ITS-szereplők feladatainak és felelősségeinek meghatározása, a járművekbe beépítendő ITS-alkalmazások és -rendszerek kijelölése, az ITS-szolgáltatások nyújtására vonatkozó harmonizált szerződések kidolgozása, az ITS használatának konkrét céljai és szabályai stb.) uniós szinten e kérdések nagyobb fokú harmonizációjára van szükség. Különösen fontos annak meghatározása, hogy a végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében kik az adatkezelők, mivel őket terheli a felelősség annak biztosításáért, hogy a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatos megfontolások az adatfeldolgozási lánc valamennyi szintjén érvényesüljenek.

| — | Az adatfeldolgozás egyes olyan szabályaira vonatkozó határozatokat, amelyek jelentős hatással lehetnek az egyéneknek a magánélethez és az adatvédelemhez fűződő jogaihoz, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell meghoznia, és nem komitológiai eljárás útján kell dönteni azokról. |
| --- | --- |

—

Az adatfeldolgozás egyes olyan szabályaira vonatkozó határozatokat, amelyek jelentős hatással lehetnek az egyéneknek a magánélethez és az adatvédelemhez fűződő jogaihoz, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell meghoznia, és nem komitológiai eljárás útján kell dönteni azokról.

| — | Nagyon fontos a magánélet védelmét és az adatvédelmet a feldolgozás valamennyi szakaszában figyelembe venni, már annak korai szakaszától kezdődően; az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása tekintetében ösztönözni kell a „beépített adatvédelem” megközelítés megvalósítását, és e megközelítést be kell építeni a szabványokba, legjobb gyakorlatokba, műszaki előírásokba és rendszerekbe. |
| --- | --- |

—

Nagyon fontos a magánélet védelmét és az adatvédelmet a feldolgozás valamennyi szakaszában figyelembe venni, már annak korai szakaszától kezdődően; az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása tekintetében ösztönözni kell a „beépített adatvédelem” megközelítés megvalósítását, és e megközelítést be kell építeni a szabványokba, legjobb gyakorlatokba, műszaki előírásokba és rendszerekbe.

| — | Az alkalmazások és rendszerek bármilyen összekapcsolása csak az adatvédelmi alapelvek és biztonsági biztosítékok kellő tiszteletben tartásával történhet. |
| --- | --- |

—

Az alkalmazások és rendszerek bármilyen összekapcsolása csak az adatvédelmi alapelvek és biztonsági biztosítékok kellő tiszteletben tartásával történhet.

| — | Az ITS kiépítését illetően e szakaszban még fennálló bizonytalanságok tekintetében az európai adatvédelmi biztos üdvözli különösen a Bizottság által a közleményében előterjesztett kezdeményezést, mely szerint 2011-ig el kell végezni egy adatvédelmi értékelést. Nyomatékosan javasolja továbbá, hogy a megfelelő biztonsági intézkedések meghatározása céljából az egyes ágazatok és/vagy a felhasználás egyes céljai tekintetében készüljenek a magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok, valamint hogy az ITS-ben a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében kerüljenek kidolgozásra az elérhető legjobb technikák. |
| --- | --- |

—

Az ITS kiépítését illetően e szakaszban még fennálló bizonytalanságok tekintetében az európai adatvédelmi biztos üdvözli különösen a Bizottság által a közleményében előterjesztett kezdeményezést, mely szerint 2011-ig el kell végezni egy adatvédelmi értékelést. Nyomatékosan javasolja továbbá, hogy a megfelelő biztonsági intézkedések meghatározása céljából az egyes ágazatok és/vagy a felhasználás egyes céljai tekintetében készüljenek a magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó hatásvizsgálatok, valamint hogy az ITS-ben a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében kerüljenek kidolgozásra az elérhető legjobb technikák.

| — | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamokat terheli a felelősség az irányelv megfelelő módon történő végrehajtásáért, hogy az ITS-üzemeltetők olyan rendszereket és szolgáltatásokat dolgozzanak ki, amelyek Európa-szerte megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamokat terheli a felelősség az irányelv megfelelő módon történő végrehajtásáért, hogy az ITS-üzemeltetők olyan rendszereket és szolgáltatásokat dolgozzanak ki, amelyek Európa-szerte megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak.

| — | Az ITS-szolgáltatásokat nyújtó adatkezelőknek megfelelő biztosítékokat kell bevezetniük, hogy az olyan helymeghatározó technológiák alkalmazása, mint például a műholdas helymeghatározás és az RFID-címkék, ne sértse a járműveket tisztán magán- vagy szakmai célra használó személyek magánéletét. Ehhez szükség van nevezetesen a feldolgozásnak csupán a célhoz feltétlenül szükséges adatokra való korlátozására, és a rendszerekbe megfelelő biztonsági intézkedések annak céljából történő beépítésére, hogy a helymeghatározó adatokat ne továbbítsák arra jogosulatlan címzettek részére, továbbá a felhasználók számára egy olyan hatékony eszköz rendelkezésre bocsátására, amely segítségével kikapcsolhatják a helymeghatározó eszközt/funkciót. |
| --- | --- |

—

Az ITS-szolgáltatásokat nyújtó adatkezelőknek megfelelő biztosítékokat kell bevezetniük, hogy az olyan helymeghatározó technológiák alkalmazása, mint például a műholdas helymeghatározás és az RFID-címkék, ne sértse a járműveket tisztán magán- vagy szakmai célra használó személyek magánéletét. Ehhez szükség van nevezetesen a feldolgozásnak csupán a célhoz feltétlenül szükséges adatokra való korlátozására, és a rendszerekbe megfelelő biztonsági intézkedések annak céljából történő beépítésére, hogy a helymeghatározó adatokat ne továbbítsák arra jogosulatlan címzettek részére, továbbá a felhasználók számára egy olyan hatékony eszköz rendelkezésre bocsátására, amely segítségével kikapcsolhatják a helymeghatározó eszközt/funkciót.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslat 6. cikke – a 95/46/EK irányelvvel összhangban – az alábbiak szerint kerüljön módosításra:






  — | Az ITS segítségével végzett adatfeldolgozás tekintetében ösztönözni kell az adatminimalizálást. Erre tekintettel az európai adatvédelmi biztos a javaslat 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának a következő módosítását javasolja: „Személyes adatok feldolgozására csak az ITS használatának meghatározott céljaihoz szükséges mértékben, és megfelelő jogalap alapján kerülhet sor”. |
| --- | --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslat 6. cikke – a 95/46/EK irányelvvel összhangban – az alábbiak szerint kerüljön módosításra:

—

Az ITS segítségével végzett adatfeldolgozás tekintetében ösztönözni kell az adatminimalizálást. Erre tekintettel az európai adatvédelmi biztos a javaslat 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának a következő módosítását javasolja: „Személyes adatok feldolgozására csak az ITS használatának meghatározott céljaihoz szükséges mértékben, és megfelelő jogalap alapján kerülhet sor”.

| — | Fontos, hogy a kölcsönösen átjárható rendszereken keresztül feldolgozott személyes adatokat ne használják fel más, a gyűjtésük eredeti céljával összeférhetetlen célokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 6. cikk (2) bekezdésének a következő módosítását javasolja: „A tagállamok biztosítják az ITS-adatok és -nyilvántartások visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét és azt, hogy azok az adatgyűjtés céljaival megegyező célokra, e célokkal nem összeférhetetlen módon kerüljenek felhasználásra.”. |
| --- | --- |

—

Fontos, hogy a kölcsönösen átjárható rendszereken keresztül feldolgozott személyes adatokat ne használják fel más, a gyűjtésük eredeti céljával összeférhetetlen célokra. Az európai adatvédelmi biztos ezért a 6. cikk (2) bekezdésének a következő módosítását javasolja: „A tagállamok biztosítják az ITS-adatok és -nyilvántartások visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét és azt, hogy azok az adatgyűjtés céljaival megegyező célokra, e célokkal nem összeférhetetlen módon kerüljenek felhasználásra.”.

| — | Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslat 6. cikke az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása tekintetében tartalmazzon kifejezett hivatkozást a „beépített adatvédelem” fogalmára. Javasolja továbbá, hogy a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot és az európai adatvédelmi biztost tájékoztassák és konzultáljanak velük az e területen komitológiai eljárás útján tett további lépésekről. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslat 6. cikke az ITS-alkalmazások és -rendszerek kialakítása tekintetében tartalmazzon kifejezett hivatkozást a „beépített adatvédelem” fogalmára. Javasolja továbbá, hogy a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot és az európai adatvédelmi biztost tájékoztassák és konzultáljanak velük az e területen komitológiai eljárás útján tett további lépésekről.

| 56. | Az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá, hogy a javaslat preambuluma tartalmazzon hivatkozást erre a konzultációra. |
| --- | --- |

56.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá, hogy a javaslat preambuluma tartalmazzon hivatkozást erre a konzultációra.

| 57. | Az európai adatvédelmi biztos a fentiekre tekintettel azt ajánlja, hogy az adatvédelmi hatóságokat – elsősorban a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporton keresztül – és az európai adatvédelmi biztost konzultáció útján, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőzően egy megfelelően korai szakaszban szorosan vonják be az ITS kiépítésére vonatkozó kezdeményezésekbe. |
| --- | --- |

57.

Az európai adatvédelmi biztos a fentiekre tekintettel azt ajánlja, hogy az adatvédelmi hatóságokat – elsősorban a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporton keresztül – és az európai adatvédelmi biztost konzultáció útján, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőzően egy megfelelően korai szakaszban szorosan vonják be az ITS kiépítésére vonatkozó kezdeményezésekbe.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 22-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  COM(2008) 886 végleges. A Tanács a Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács 2009. március 30–31-i 2935. ülésén következtetéseket fogadott el a közleményre vonatkozóan.

1

(2)  COM(2008) 887 végleges.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  Uniós szinten számos, az ITS-t a különböző közlekedési módokba integráló kezdeményezés létezik, beleértve a légi közlekedést (SESAR), a belvízi közlekedést (RIS), a vasúti közlekedést (ERTMS, TAF-TSI), a hajózást (VTMIS, AIS, LRIT) és a közúti közlekedést (eToll, eSegélyhívó) (lásd COM(2008) 886 végleges, 3. o.).

4

(5)  A javaslat 4. cikke a következő területek vonatkozásában írja elő a műszaki előírások meghatározását: i. a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása; ii. a forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkban; iii. a közúti biztonság és védelem; valamint iv. a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása.

5

(6)  A javaslat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdésével és 7. cikkével összhangban ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást ír elő.

6

(7)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (T6-0283/2009).

7

(8)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról (TEN/382, 2009. május 13.).

8

(9)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (2008/C 310/02) (HL C 310., 2008.12.5., 9. o.).

9

(10)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport munkadokumentuma az eSegélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet tiszteletben tartását érintő vonatkozásairól (WP 125, 2006. szeptember 26.). http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_hu.pdf

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

12

(13)  A 11. lábjegyzetben említett 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontja, 6. cikkének (2) bekezdése és 23. cikke értelmében.

13

(14)  Lásd az eSegélyhívóról szóló, 10. lábjegyzetben említett WP 125 dokumentum 4. oldalát.

14

(15)  A 95/46/EK irányelv (26) preambulumbekezdésében foglaltak szerint „ ... annak meghatározására, hogy egy személy azonosítható-e, minden olyan módszert figyelembe kell venni, amit az adatkezelő, vagy más személy valószínűleg felhasználna az említett személy azonosítására”.

15

(16)  A 6. cikk (1) bekezdésének új b) pontját bevezető 34. módosítás a következőket írja elő: „Személyes adatok feldolgozására csak az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben kerülhet sor.”

16

(17)  A 36. módosítás a következő szöveggel egészíti ki a 6. cikk (2) bekezdését: „ ... és kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő felhasználását ... ”.

17

(18)  Elsősorban a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja.

18

(19)  Az elérhető legjobb technikák a tevékenységek és a működési módszerek kidolgozásának leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelentik, amelyek azt mutatják, hogy adott technikák a gyakorlatban alkalmasak arra, hogy elvi alapot biztosítsanak ahhoz, hogy az ITS-alkalmazások és -rendszerek megfeleljenek az EU szabályozási keretében előírt magánéleti, adatvédelmi és biztonsági követelményeknek.

19

(20)  Például a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében feldolgozott forgalmi adatok és helymeghatározó adatok megőrzését a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályozza.

20

(21)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

21

(22)  Lásd még az európai adatvédelmi biztosnak az európai adatbázisok közötti kölcsönös átjárhatóságról szóló bizottsági közleményhez fűzött 2006. március 10-i észrevételeit. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Lásd az európai adatvédelmi biztosnak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé COM (2007) 96 című bizottsági közleményről szóló véleményében (HL C 101., 2008.4.23., 1. o.) foglalt, az RFID használata által a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatban felvetett kérdéseket. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_HU.pdf

23

(24)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleménye a helymeghatározó adatok értéknövelt szolgáltatás nyújtására történő felhasználásáról, WP 115, 2005. november. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_hu.pdf

24

(25)  Lásd az eSegélyhívóról szóló, 10. lábjegyzetben említett WP 125 dokumentum 5. oldalát.

25

(26)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

26

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/16

---

Állami támogatások engedélyezése az EUMSz. 107. és 108. cikke értelmében

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 47/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.1.14. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | NN 68/09 |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | The whole territory of Hungary |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Jogalap | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 4 000 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2010.6.30-ig |
| Gazdasági ágazat | Pénzügyi intermediáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.1.14.

Állami támogatás hivatkozási száma

NN 68/09

Tagállam

Magyarország

Régió

The whole territory of Hungary

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Jogalap

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 4 000 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2010.6.30-ig

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 374/09 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme |
| Jogalap | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás






  — | 2007: 2,79 millió EUR, |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 374/09

Tagállam

Írország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme

Jogalap

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás

—

2007: 2,79 millió EUR,

| — | 2008: 3,02 millió EUR, |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 millió EUR,

| — | 2009–2013: 4,0 millió EUR, |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 millió EUR,

Tervezett támogatás teljes összege 25,81 millió EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2007.1.1–2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.16. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 470/09 |
| Tagállam | Csehország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Jogalap | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Innováció |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 2 394 millió CZK |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2015.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.16.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 470/09

Tagállam

Csehország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Jogalap

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Innováció

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 2 394 millió CZK

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2015.12.31-ig

Gazdasági ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 502/09 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Jogalap | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 18 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege 72 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 502/09

Tagállam

Németország

Régió

Freie und Hansestadt Hamburg

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Jogalap

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 18 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege 72 millió EUR

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.12.17. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 680/09 |
| Tagállam | Románia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Modification of N 478/2009 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Jogalap | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 400 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009–2014 |
| Gazdasági ágazat | Gépjárművek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.12.17.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 680/09

Tagállam

Románia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Modification of N 478/2009 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Jogalap

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 400 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009–2014

Gazdasági ágazat

Gépjárművek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 47/04

2010. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak németül nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5768 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5768 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 47/05

2010. február 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5771 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5771 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/21

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. február 24.

2010/C 47/06

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3547 |
| JPY | Japán yen | 122,16 |
| DKK | Dán korona | 7,4427 |
| GBP | Angol font | 0,87750 |
| SEK | Svéd korona | 9,7850 |
| CHF | Svájci frank | 1,4641 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0290 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,880 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 270,50 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9926 |
| RON | Román lej | 4,1260 |
| TRY | Török líra | 2,0958 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5191 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4306 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5185 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9588 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9099 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 559,43 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5358 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,2485 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2699 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 616,76 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6107 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,532 |
| RUB | Orosz rubel | 40,6900 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,753 |
| BRL | Brazil real | 2,4680 |
| MXN | Mexikói peso | 17,4655 |
| INR | Indiai rúpia | 62,6990 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3547

JPY

Japán yen

122,16

DKK

Dán korona

7,4427

GBP

Angol font

0,87750

SEK

Svéd korona

9,7850

CHF

Svájci frank

1,4641

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0290

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,880

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

270,50

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

3,9926

RON

Román lej

4,1260

TRY

Török líra

2,0958

AUD

Ausztrál dollár

1,5191

CAD

Kanadai dollár

1,4306

HKD

Hongkongi dollár

10,5185

NZD

Új-zélandi dollár

1,9588

SGD

Szingapúri dollár

1,9099

KRW

Dél-Koreai won

1 559,43

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5358

CNY

Kínai renminbi

9,2485

HRK

Horvát kuna

7,2699

IDR

Indonéz rúpia

12 616,76

MYR

Maláj ringgit

4,6107

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,532

RUB

Orosz rubel

40,6900

THB

Thaiföldi baht

44,753

BRL

Brazil real

2,4680

MXN

Mexikói peso

17,4655

INR

Indiai rúpia

62,6990

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/22

---

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék új nemzeti előlapja

2010/C 47/07

Image

A Spanyolország által kibocsátott új 2 eurós forgalmi emlékérme nemzeti előlapja

A pénzforgalomban részt vevő euroérmék az egész euroövezetben törvényes fizetőeszközül szolgálnak. A nyilvánosság és a pénzérmékkel foglalkozó összes érdekelt fél tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi minden új érme rajzolatának jellemzőit (1). A Tanács erre vonatkozó 2009. február 10-i következtetéseinek (2) megfelelően az euroövezetbe tartozó tagállamok és azok az országok, amelyek a Közösséggel létrejött monetáris megállapodás értelmében euroérméket bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre vonatkozó követelmény – betartásával pénzforgalomban részt vevő euro-emlékérméket bocsáthatnak ki. E pénzérmék ugyanazon technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi 2 eurós érme, de nemzeti előlapjukon a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország: Spanyolország

A megemlékezés tárgya: Córdoba történelmi városközpontja – UNESCO világörökségi helyszín

A rajzolat leírása: Az érme belső része a córdobai nagymecset-székesegyház belsejét ábrázolja. Az érme bal oldalán a verdejel, alul a kibocsátó ország neve és az évszám („ESPAÑA 2010”) látható.

Az érmét az európai lobogó tizenkét csillaga szegélyezi.

Kibocsátandó mennyiség: 8 millió érme

Kibocsátás időpontja: 2010 első negyedéve

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott összes pénzérme nemzeti előlapjával kapcsolatban lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euroérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/23

---

Nem állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében

2010/C 47/08

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy ítéli meg, hogy a következő intézkedés nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak:

| A határozat elfogadásának időpontja | : | 2009. október 7. |
| --- | --- | --- |
| Ügyszám | : | 55120 |
| EFTA-állam | : | Norvégia |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | : | A Youngstorget 2 AS vállalkozás részvényeinek eladásával kapcsolatban nyújtott feltételezett támogatás |
| Az intézkedés típusa | : | Nem támogatás |
| Érintett gazdasági ágazatok | : | Kereskedelmi ingatlan kezelése |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | : | Municipality of Oslo |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

A határozat elfogadásának időpontja

:

2009. október 7.

Ügyszám

:

55120

EFTA-állam

:

Norvégia

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

:

A Youngstorget 2 AS vállalkozás részvényeinek eladásával kapcsolatban nyújtott feltételezett támogatás

Az intézkedés típusa

:

Nem támogatás

Érintett gazdasági ágazatok

:

Kereskedelmi ingatlan kezelése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

:

Municipality of Oslo

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Egyéb információ

:

—

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata(i) az alábbi internetcímen található(k):

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/24

---

Értesítés a többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2010/C 47/09

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet a hét uniós gyártót képviselő Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

A kérelem a dömpingnek az exportáló gyártó, vagyis a Honam Petrochemicals Corp.-ból és a KP Chemical Corp.-ból álló KP Chemical Group (a továbbiakban: KP Chemical Group), valamint a kár egyes szempontjainak tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, a Koreai Köztársaságból származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező polietilén-tereftalát (a továbbiakban: érintett termék).

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a 192/2007/EK tanácsi rendelettel (2) a többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A 11. cikk (3) bekezdése alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon prima facie bizonyítékon alapul, hogy a KP Chemical Groupot illetően a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a KP Chemical Group esetében a jelenlegi káros dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nem elegendő a jelenlegi mértékű, vagyis 0 %-os intézkedés fenntartása. A szóban forgó intézkedést 2007 februárjában vezették be egy együttes hatályvesztési és részleges időközi felülvizsgálatot követően. Az exportáló gyártó számtanilag képzett rendes értéke és az Unióba irányuló exportárainak az összehasonlítása azt mutatja, hogy jelentős a dömpingkülönbözet.

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról is, hogy a KP Chemical Group Unióba irányuló kivitelei az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, illetve áron alul történt az értékesítés.

Következésképpen a káros dömping ellensúlyozásához többé nem tűnik elegendőnek a jelenlegi mértékű – a korábban megállapított dömpingértéken alapuló – intézkedések fenntartása.

5.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az érintett exportáló gyártó tekintetében szükséges-e a meglévő intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy módosítása. A vizsgálat keretében kivizsgálják azt az állítást, miszerint a KP Chemical Group Unióba irányuló kivitelei az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, illetve áron alul történt az értékesítés.

Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz.

Amennyiben a vizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy az érintett exportáló gyártó tekintetében az intézkedéseket módosítani kell, szükségessé válhat a 192/2007/EK rendelet 1. cikkében külön nem említett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítása.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld az említett exportáló gyártó, az uniós gazdasági ágazat és az érintett exportáló ország hatóságai részére. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pontban megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amenynyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

b)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited
   (3)” (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

(3)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/27

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 47/10

| 1. | 2010. február 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a HAVI Group LP (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó HAVI Global Logistics GmbH (a továbbiakban: HAVI, Németország) és a Keystone Group (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó McKey Luxembourg S.à.r.l (a továbbiakban: KeyLux, Luxemburg) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az STI Freight Management GmbH (a továbbiakban: STI Freight, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. február 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a HAVI Group LP (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó HAVI Global Logistics GmbH (a továbbiakban: HAVI, Németország) és a Keystone Group (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó McKey Luxembourg S.à.r.l (a továbbiakban: KeyLux, Luxemburg) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az STI Freight Management GmbH (a továbbiakban: STI Freight, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a HAVI esetében: logisztika és forgalmazás élelmiszerek és nem-élelmiszerek terén, élelmiszer-feldolgozás, csomagolás, adminisztrációs szolgáltatások és promóciós marketing, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a HAVI esetében: logisztika és forgalmazás élelmiszerek és nem-élelmiszerek terén, élelmiszer-feldolgozás, csomagolás, adminisztrációs szolgáltatások és promóciós marketing,

| — | a KeyLux esetében: szállítmányozás, logisztika és forgalmazás az élelmiszer-ágazatban, |
| --- | --- |

—

a KeyLux esetében: szállítmányozás, logisztika és forgalmazás az élelmiszer-ágazatban,

| — | az STI Freight esetében: átveszi az „STI Global Network” vállalatok tevékenységeit az élelmiszer-/nemélelmiszer-szállítmányozás ágazatban. |
| --- | --- |

—

az STI Freight esetében: átveszi az „STI Global Network” vállalatok tevékenységeit az élelmiszer-/nemélelmiszer-szállítmányozás ágazatban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/28

---

Értesítés a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről

Ajánlatkérő által benyújtott kérelem

2010/C 47/11

A Bizottsághoz 2010. február 15-én kérelem érkezett a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján (1). A kérelem kézhezvétele utáni első munkanap 2010. február 16.

A Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdotaine des eaux S.p.A. szóban forgó kérelme olaszországi villamosenergia-termelésre és -értékesítésre vonatkozik. Az említett 30. cikk kimondja, hogy a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó, ha az adott tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nincs korlátozva. E feltételek értékelését – amely nem érinti a versenyszabályok alkalmazását – kizárólag a 2004/17/EK irányelv alapján kell elvégezni.

A Bizottságnak a fent említett munkanaptól számítva három hónap áll rendelkezésére, hogy határozzon e kérelemmel kapcsolatban. A határidő vége tehát 2010. május 16.

Ez a határidő adott esetben három hónappal meghosszabbítható. A határidő ezen esetleges meghosszabbításáról a Bizottság új értesítést fog közzétenni.

A 30. cikk (6) bekezdésének második albekezdése értelmében, amennyiben az e kérelem tekintetében meghatározott határidő lejárta előtt további, olaszországi villamosenergia-termelésre és -értékesítésre vonatkozó kérelmet nyújtanak be, az nem eredményezi új eljárás megindítását, hanem az ilyen kérelmet e kérelemmel együtt kell elbírálni.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

---