# Eiropas Savienības L 348/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 348 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 24. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 348

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 24. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1340/2008 (2008. gada 8. decembris) par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1341/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus, groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu | 19 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1343/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1344/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko 2009. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 | 36 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1345/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2136/89, kas nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm un tirdzniecības aprakstus konservētām sardīnēm un sardīņveida produktiem | 76 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1346/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem | 79 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1347/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko nosaka no 2009. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 81 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK | 84 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi | 98 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1348/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai (
  1
  ) | 108 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 1349/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1719/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu Jaunatne darbībā (
  1
  ) | 113 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1350/2008/EK (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) (
  1
  ) | 115 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1351/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto Internetu un citas saziņas tehnoloģijas (
  1
  ) | 118 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1352/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu Kultūra (2007.–2013.) (
  1
  ) | 128 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1340/2008 (2008. gada 8. decembris) par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1341/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus, groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu

19

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 1343/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1344/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko 2009. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87

36

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1345/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2136/89, kas nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm un tirdzniecības aprakstus konservētām sardīnēm un sardīņveida produktiem

76

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1346/2008 (2008. gada 23. decembris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem

79

Komisijas Regula (EK) Nr. 1347/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko nosaka no 2009. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

81

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK

84

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi

98

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1348/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai (
  1
  )

1

108

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 1349/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1719/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu Jaunatne darbībā (
  1
  )

1

113

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1350/2008/EK (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) (
  1
  )

1

115

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1351/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto Internetu un citas saziņas tehnoloģijas (
  1
  )

1

118

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1352/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu Kultūra (2007.–2013.) (
  1
  )

1

128

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2008/976/TI (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu | 130 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2008/976/TI (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu

130

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1340/2008

(2008. gada 8. decembris)

par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerattiecību un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku 17. panta 1. punkts (1) nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par tirdzniecības apjomiem. |
| --- | --- |

(1)

Partnerattiecību un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku 17. panta 1. punkts (1) nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par tirdzniecības apjomiem.

| (2) | Divpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2) tika parakstīts 2005. gada 19. jūlijā, un tā darbības termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. 2007. un 2008. gadā attiecīgi ar Padomes Regulu (EK) 1870/2006 (3) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1531/2007 (4) noteiktie autonomie pasākumi reglamentēja noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku. |
| --- | --- |

(2)

Divpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2) tika parakstīts 2005. gada 19. jūlijā, un tā darbības termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. 2007. un 2008. gadā attiecīgi ar Padomes Regulu (EK) 1870/2006 (3) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1531/2007 (4) noteiktie autonomie pasākumi reglamentēja noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku.

| (3) | Kamēr nav parakstīts un stājies spēkā jaunais nolīgums vai Kazahstāna nav iestājusies Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), būtu jānosaka kvantitatīvie ierobežojumi 2009. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Kamēr nav parakstīts un stājies spēkā jaunais nolīgums vai Kazahstāna nav iestājusies Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), būtu jānosaka kvantitatīvie ierobežojumi 2009. gadam.

| (4) | Ņemot vērā, ka joprojām pastāv apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti kvantitatīvie ierobežojumi 2007. un 2008. gadam, ir lietderīgi kvantitatīvos ierobežojumus 2009. gadam noteikt tādā pašā līmenī kā 2007. un 2008. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā, ka joprojām pastāv apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti kvantitatīvie ierobežojumi 2007. un 2008. gadam, ir lietderīgi kvantitatīvos ierobežojumus 2009. gadam noteikt tādā pašā līmenī kā 2007. un 2008. gadam.

| (5) | Jāparedz līdzekļi šā režīma pārvaldībai Kopienā tā, lai sekmētu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus. |
| --- | --- |

(5)

Jāparedz līdzekļi šā režīma pārvaldībai Kopienā tā, lai sekmētu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus.

| (6) | Jānodrošina, ka tiek pārbaudīta attiecīgo izstrādājumu izcelsme un ka šim nolūkam tiek noteiktas atbilstīgas administratīvas sadarbības metodes. |
| --- | --- |

(6)

Jānodrošina, ka tiek pārbaudīta attiecīgo izstrādājumu izcelsme un ka šim nolūkam tiek noteiktas atbilstīgas administratīvas sadarbības metodes.

| (7) | Uz izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai kas importēti saskaņā ar kārtību, kura reglamentē muitas noliktavas, pagaidu importēšanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nebūtu jāattiecina kvantitatīvie ierobežojumi, kas noteikti attiecīgajam izstrādājumam. |
| --- | --- |

(7)

Uz izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai kas importēti saskaņā ar kārtību, kura reglamentē muitas noliktavas, pagaidu importēšanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nebūtu jāattiecina kvantitatīvie ierobežojumi, kas noteikti attiecīgajam izstrādājumam.

| (8) | Lai efektīvi piemērotu šo regulu, jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā vajadzīga Kopienas importa licence. |
| --- | --- |

(8)

Lai efektīvi piemērotu šo regulu, jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā vajadzīga Kopienas importa licence.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka šie kvantitatīvie ierobežojumi netiek pārsniegti, jāparedz pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences, ja iepriekš nav saņemts Komisijas apstiprinājums, ka attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā joprojām ir pieejami atbilstīgie daudzumi, |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka šie kvantitatīvie ierobežojumi netiek pārsniegti, jāparedz pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences, ja iepriekš nav saņemts Komisijas apstiprinājums, ka attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā joprojām ir pieejami atbilstīgie daudzumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šo regulu piemēro tādu tērauda izstrādājumu importam Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā.

2.   Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās, kā izklāstīts I pielikumā.

3.   Šīs regulas I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu klasifikācijas pamatā ir kombinētā nomenklatūra (KN), kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (5).

4.   Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.

2. pants

1.   Uz to izstrādājumu importu Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā, attiecas V pielikumā noteiktie gada kvantitatīvie ierobežojumi. Lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republika, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kā izklāstīts II pielikumā, un importa licence, ko dalībvalstu iestādes izsniegušas saskaņā ar 4. pantu.

2.   Lai nodrošinātu, ka daudzumi, kuriem ir izsniegtas importa licences, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos kvantitatīvos ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences vienīgi pēc Komisijas apstiprinājuma, ka kvantitatīvajos ierobežojumos piegādātājvalstij vēl ir pieejams nepieciešamais daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.

3.   Atļauto importa apjomu atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma. Ražojumu nosūtīšanu uzskata par notikušu dienā, kad tie iekrauti eksportējošajā transportlīdzeklī.

3. pants

1.   Šīs regulas V pielikumā minētie kvantitatīvie ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas importēti saskaņā ar režīmu, kurš reglamentē muitas noliktavas, pagaidu importēšanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīmu).

2.   Ja 1. punktā minētie izstrādājumi vēlāk nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes tiek laisti brīvā apgrozībā, piemēro 2. panta 2. punktu un šādi apgrozībā laistus izstrādājumus atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma.

4. pants

1.   Šīs regulas 2. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā IV pielikumā minētās kompetentās iestādes pirms importa licences izsniegšanas paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem pieprasītas importa licences, pievienojot eksporta licenču oriģināleksemplārus, ko tās saņēmušas. Savukārt Komisija atbilstīgi hronoloģiskai secībai, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (“rindas kārtībā”), paziņo, vai pieprasītie daudzumi ir pieejami importēšanai.

2.   Pieprasījumi, kas iekļauti paziņojumos Komisijai, ir derīgi, ja tie katrā gadījumā skaidri norāda eksportētājvalsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu un dalībvalsti, kur izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.

3.   Iespēju robežās Komisija iestādēm apstiprina kopējos daudzumus katrai izstrādājumu grupai, kas norādīti Komisijai paziņotajos pieprasījumos.

4.   Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas netiek izmantoti importa licences derīguma termiņā. Neizmantotos daudzumus automātiski ieskaita Kopienas kopējos atlikušajos kvantitatīvajos ierobežojumos katrai izstrādājumu grupai.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidoto integrēto tīklu, ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi jāizmanto citi saziņas līdzekļi.

6.   Importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar 12. līdz 16. pantu.

7.   Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta atcelšanu gadījumos, kad Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes ir atcēlušas vai atsaukušas attiecīgo eksporta licenci. Tomēr gadījumā, ja Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes informējušas Komisiju vai dalībvalsts kompetentās iestādes par eksporta licences atcelšanu vai atsaukšanu pēc attiecīgo izstrādājumu importēšanas Kopienā, tad šos daudzumus atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma.

5. pants

1.   Ja Komisijas rīcībā ir norādes, ka Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī tie kā citādi ir importēti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos kvantitatīvos ierobežojumus, un ja nepieciešams veikt pielāgojumus, Komisija prasa uzsākt apspriešanos, lai panāktu vienošanos par pielāgojumiem, kas vajadzīgi attiecībā uz atbilstīgajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem.

2.   Līdz 1. punktā norādīto apspriežu pabeigšanai Komisija var lūgt Kazahstānas Republiku veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir iespējams veikt kvantitatīvo ierobežojumu pielāgojumus, par ko panākta vienošanās minētajās apspriedēs.

3.   Ja Kopiena un Kazahstānas Republika nepanāk pieņemamu risinājumu un ja Komisija konstatē, ka ir skaidri pierādījumi par apiešanu, Komisija no kvantitatīvajiem ierobežojumiem atskaita līdzvērtīgu daudzumu izstrādājumu, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā.

6. pants

1.   Eksporta licence, kuru izsniedz Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes, vajadzīga attiecībā uz katru tādu tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuriem attiecas V pielikumā noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi, nepārsniedzot minētos ierobežojumus.

2.   Eksporta licences oriģinālu importētājs iesniedz nolūkā saņemt 12. pantā minēto importa licenci.

7. pants

1.   Eksporta licence attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem atbilst paraugam, kas ietverts II pielikumā, un tā, inter alia, apstiprina, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums attiecināts uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti šo izstrādājumu grupai.

2.   Katra eksporta licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām izstrādājumu grupām.

8. pants

Eksportētos apjomus atskaita no attiecīgajiem V pielikumā noteiktajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem un nosūta 2. panta 3. punkta nozīmē.

9. pants

1.   Šīs regulas 6. pantā minētajai eksporta licencei var būt papildu kopijas, ko atbilstīgi norāda. Eksporta licenci un tās kopijas, kā arī izcelsmes sertifikātu un tā kopijas sagatavo angļu valodā.

2.   Ja 1. punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ierakstus izdara ar pildspalvu un drukātiem burtiem.

3.   Eksporta licences vai līdzvērtīgi dokumenti atbilst 210 × 297 mm formātam. Tajos izmanto baltu minētā lieluma rakstāmpapīru, kas nesatur mehāniskus celulozes piemaisījumus un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Kopienā kompetentās iestādes pieņem vienīgi oriģināleksemplāru kā derīgu eksporta mērķiem saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

5.   Katrai eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam ir standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt.

6.   Sērijas numuru veido šādi elementi:

| — | divi burti, kas norāda eksportētājvalsti:







  KZ | = | Kazahstānas Republika, |
| --- | --- | --- | --- |

—

divi burti, kas norāda eksportētājvalsti:

KZ

=

Kazahstānas Republika,

| — | divi burti, kas norāda paredzēto galamērķa dalībvalsti:







  BE | = | Beļģija |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | = | Bulgārija |
| CZ | = | Čehija |
| DK | = | Dānija |
| DE | = | Vācija |
| EE | = | Igaunija |
| IE | = | Īrija |
| GR | = | Grieķija |
| ES | = | Spānija |
| FR | = | Francija |
| IT | = | Itālija |
| CY | = | Kipra |
| LV | = | Latvija |
| LT | = | Lietuva |
| LU | = | Luksemburga |
| HU | = | Ungārija |
| MT | = | Malta |
| NL | = | Nīderlande |
| AT | = | Austrija |
| PL | = | Polija |
| PT | = | Portugāle |
| RO | = | Rumānija |
| SI | = | Slovēnija |
| SK | = | Slovākija |
| FI | = | Somija |
| SE | = | Zviedrija |
| GB | = | Apvienotā Karaliste, |

—

divi burti, kas norāda paredzēto galamērķa dalībvalsti:

BE

=

Beļģija

BG

=

Bulgārija

CZ

=

Čehija

DK

=

Dānija

DE

=

Vācija

EE

=

Igaunija

IE

=

Īrija

GR

=

Grieķija

ES

=

Spānija

FR

=

Francija

IT

=

Itālija

CY

=

Kipra

LV

=

Latvija

LT

=

Lietuva

LU

=

Luksemburga

HU

=

Ungārija

MT

=

Malta

NL

=

Nīderlande

AT

=

Austrija

PL

=

Polija

PT

=

Portugāle

RO

=

Rumānija

SI

=

Slovēnija

SK

=

Slovākija

FI

=

Somija

SE

=

Zviedrija

GB

=

Apvienotā Karaliste,

| — | viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu un atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, 2009. gadu norāda ar “9”, |
| --- | --- |

—

viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu un atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, 2009. gadu norāda ar “9”,

| — | divciparu skaitlis, kas norāda izdevējiestādi eksportētājvalstī, |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis, kas norāda izdevējiestādi eksportētājvalstī,

| — | piecciparu skaitlis secīgi no 00 001 līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij. |
| --- | --- |

—

piecciparu skaitlis secīgi no 00 001 līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.

10. pants

Eksporta licenci var izdot pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos uz tās jābūt vīzai “izsniegts retrospektīvi”.

11. pants

Ja eksporta licence ir nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniegusi dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem.

Šādi izsniegtam licences dublikātam ir vīza “dublikāts”. Dublikātam piešķir licences oriģināleksemplāra datumu.

12. pants

1.   Tiktāl, ciktāl Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā, dalībvalstu kompetentās iestādes importa licenci izsniedz, ilgākais, piecās darbdienās pēc tam, kad no importētāja saņemts attiecīgās eksporta licences oriģināleksemplārs. Eksporta licenci iesniedz ne vēlāk kā tā gada 31. martā, kas ir pēc gada, kad licencē paredzētie izstrādājumi ir nosūtīti. Importa licences izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta eksporta licencē, ja Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā.

2.   Importa licence ir derīga četrus mēnešus no tās izsniegšanas dienas. Pēc importētāja pienācīgi pamatota pieprasījuma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt derīguma termiņu vēl uz ne vairāk kā četriem mēnešiem.

3.   Importa licences sagatavo saskaņā ar paraugu III pielikumā, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.

4.   Deklarācijā vai pieprasījumā, ko importētājs iesniedz nolūkā saņemt importa licenci, ir šādas ziņas:

| a) | eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;

| b) | importētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

importētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;

| c) | precīzs preču apraksts un Taric kods(-i); |
| --- | --- |

c)

precīzs preču apraksts un Taric kods(-i);

| d) | preču izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

d)

preču izcelsmes valsts;

| e) | nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- |

e)

nosūtīšanas valsts;

| f) | attiecīgo izstrādājumu atbilstīgā izstrādājumu grupa un daudzums; |
| --- | --- |

f)

attiecīgo izstrādājumu atbilstīgā izstrādājumu grupa un daudzums;

| g) | tīrais svars – attiecībā uz katru Taric pozīciju; |
| --- | --- |

g)

tīrais svars – attiecībā uz katru Taric pozīciju;

| h) | izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas – attiecībā uz katru Taric pozīciju; |
| --- | --- |

h)

izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas – attiecībā uz katru Taric pozīciju;

| i) | vai attiecīgie izstrādājumi ir otrās šķiras vai standartam neatbilstošas kvalitātes izstrādājumi; |
| --- | --- |

i)

vai attiecīgie izstrādājumi ir otrās šķiras vai standartam neatbilstošas kvalitātes izstrādājumi;

| j) | attiecīgā gadījumā – maksāšanas un piegādes diena, kā arī pavadzīmes un pirkuma līguma kopija; |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā – maksāšanas un piegādes diena, kā arī pavadzīmes un pirkuma līguma kopija;

| k) | eksporta licences datums un numurs; |
| --- | --- |

k)

eksporta licences datums un numurs;

| l) | visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīviem mērķiem; |
| --- | --- |

l)

visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīviem mērķiem;

| m) | datums un importētāja paraksts. |
| --- | --- |

m)

datums un importētāja paraksts.

5.   Importētājam nav pienākuma importēt visu licencē norādīto daudzumu vienā sūtījumā.

13. pants

Dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums un daudzumi atbilst eksporta licenču derīgumam un daudzumiem, kā norādīts eksporta licencēs, ko izsniegušas Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes un uz kā pamata izsniegtas importa licences.

14. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus atbilstīgi 2. panta 2. punktam bez diskriminācijas attiecībā uz jebkuru importētāju Kopienā neatkarīgi no tā, vai tas veic uzņēmējdarbību Kopienā, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos paredzētajām prasībām.

15. pants

1.   Ja Komisija konstatē, ka kopējais izstrādājumu apjoms, uz kuriem attiecas Kazahstānas Republikas izsniegtās eksporta licences, noteiktā izstrādājumu grupā pārsniedz kvantitatīvos ierobežojumus attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās iestādes, lai apturētu importa licenču turpmāku izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija uzreiz sāk apspriešanos.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences izsniegšanu Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumiem, kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz 11. pantu.

16. pants

1.   Veidlapas, ko dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto importa licenču izsniegšanai, atbilst importa licenču paraugiem III pielikumā.

2.   Importa licenču veidlapas un to izrakstus sagatavo divos oriģināleksemplāros; vienu no tiem, uz kura ir norāde “Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un 1. numurs, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, uz kura ir norāde “Izdevējas iestādes eksemplārs” un 2. numurs, patur iestāde, kas izsniedz licenci. Administratīvām vajadzībām kompetentās iestādes 2. eksemplāram var pievienot papildu kopijas.

3.   Veidlapas iespiež uz tāda balta papīra bez mehāniskiem celulozes piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g/m2. Veidlapu izmēri ir 210 × 297 mm; attālumam starp rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestdaļa collas); precīzi jāievēro veidlapas izkārtojums. Licences pirmā eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko norīkojusi dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt atsaucei uz dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas ir iespiedēja nosaukums un adrese vai arī atzīme, pēc kuras var identificēt iespiedēju.

5.   Izsniedzot importa licences vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Importa licences numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot integrēto tīklu, kas izveidots atbilstīgi 4. pantam.

6.   Licences un izrakstus sagatavo izdevējas dalībvalsts valsts valodā vai vienā no tās valsts valodām.

7.   Dokumentu 10. ailē kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājumu grupu.

8.   Izdevējiestāžu un debitoriestāžu atzīmes uz veidlapām izdara, izmantojot spiedogu. Tomēr izdevējiestādes spiedogu var aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz licences. Izdevējiestādes izmanto jebkādas pret viltojumiem drošas metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.

9.   Licences 1. un 2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā daudzumus var ierakstīt muitas iestādes pēc importēšanas formalitāšu nokārtošanas vai kompetentās pārvaldes iestādes, izsniedzot izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debetam paredzētā vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm licences vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes uzspiež spiedogu tā, lai puse spiedoga būtu uz licences vai izraksta, bet otra puse – uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu lapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai lapai.

10.   Kādā citā dalībvalstī izsniegtām importa licencēm un izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.

11.   Ja ir tāda nepieciešamība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var prasīt licences vai izraksta saturu iztulkot šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no tās valsts valodām.

17. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Ja Kazahstāna pievienosies PTO, šī regula zaudē spēku no pievienošanās dienas (6).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 8. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.

1

(2)  OV L 232, 8.9.2005., 64. lpp.

2

(3)  OV L 360, 19.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 337, 21.12.2007., 2. lpp.

4

(5)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

5

(6)  Dienu, kad šī regula zaudē spēku, Eiropas Komisija publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

I PIELIKUMS

SA PLAKANIE VELMĒJUMI

SA1. Spoles

| | 7208100000 |
| --- | --- |

7208100000

| | 7208250000 |
| --- | --- |

7208250000

| | 7208260000 |
| --- | --- |

7208260000

| | 7208270000 |
| --- | --- |

7208270000

| | 7208360000 |
| --- | --- |

7208360000

| | 7208370010 |
| --- | --- |

7208370010

| | 7208370090 |
| --- | --- |

7208370090

| | 7208380010 |
| --- | --- |

7208380010

| | 7208380090 |
| --- | --- |

7208380090

| | 7208390010 |
| --- | --- |

7208390010

| | 7208390090 |
| --- | --- |

7208390090

| | 7211140010 |
| --- | --- |

7211140010

| | 7211190010 |
| --- | --- |

7211190010

| | 7219110000 |
| --- | --- |

7219110000

| | 7219121000 |
| --- | --- |

7219121000

| | 7219129000 |
| --- | --- |

7219129000

| | 7219131000 |
| --- | --- |

7219131000

| | 7219139000 |
| --- | --- |

7219139000

| | 7219141000 |
| --- | --- |

7219141000

| | 7219149000 |
| --- | --- |

7219149000

| | 7225301000 |
| --- | --- |

7225301000

| | 7225303010 |
| --- | --- |

7225303010

| | 7225309000 |
| --- | --- |

7225309000

| | 7225401510 |
| --- | --- |

7225401510

| | 7225502010 |
| --- | --- |

7225502010

SA2. Biezās plāksnes

| | 7208400010 |
| --- | --- |

7208400010

| | 7208512000 |
| --- | --- |

7208512000

| | 7208519100 |
| --- | --- |

7208519100

| | 7208519800 |
| --- | --- |

7208519800

| | 7208529100 |
| --- | --- |

7208529100

| | 7208521000 |
| --- | --- |

7208521000

| | 7208529900 |
| --- | --- |

7208529900

| | 7208531000 |
| --- | --- |

7208531000

| | 7211130000 |
| --- | --- |

7211130000

SA3. Citi plakanie velmējumi

| | 7208400090 |
| --- | --- |

7208400090

| | 7208539000 |
| --- | --- |

7208539000

| | 7208540000 |
| --- | --- |

7208540000

| | 7208908010 |
| --- | --- |

7208908010

| | 7209150000 |
| --- | --- |

7209150000

| | 7209161000 |
| --- | --- |

7209161000

| | 7209169000 |
| --- | --- |

7209169000

| | 7209171000 |
| --- | --- |

7209171000

| | 7209179000 |
| --- | --- |

7209179000

| | 7209181000 |
| --- | --- |

7209181000

| | 7209189100 |
| --- | --- |

7209189100

| | 7209189900 |
| --- | --- |

7209189900

| | 7209250000 |
| --- | --- |

7209250000

| | 7209261000 |
| --- | --- |

7209261000

| | 7209269000 |
| --- | --- |

7209269000

| | 7209271000 |
| --- | --- |

7209271000

| | 7209279000 |
| --- | --- |

7209279000

| | 7209281000 |
| --- | --- |

7209281000

| | 7209289000 |
| --- | --- |

7209289000

| | 7209908010 |
| --- | --- |

7209908010

| | 7210110010 |
| --- | --- |

7210110010

| | 7210122010 |
| --- | --- |

7210122010

| | 7210128010 |
| --- | --- |

7210128010

| | 7210200010 |
| --- | --- |

7210200010

| | 7210300010 |
| --- | --- |

7210300010

| | 7210410010 |
| --- | --- |

7210410010

| | 7210490010 |
| --- | --- |

7210490010

| | 7210500010 |
| --- | --- |

7210500010

| | 7210610010 |
| --- | --- |

7210610010

| | 7210690010 |
| --- | --- |

7210690010

| | 7210701010 |
| --- | --- |

7210701010

| | 7210708010 |
| --- | --- |

7210708010

| | 7210903010 |
| --- | --- |

7210903010

| | 7210904010 |
| --- | --- |

7210904010

| | 7210908091 |
| --- | --- |

7210908091

| | 7211140090 |
| --- | --- |

7211140090

| | 7211190090 |
| --- | --- |

7211190090

| | 7211232010 |
| --- | --- |

7211232010

| | 7211233010 |
| --- | --- |

7211233010

| | 7211233091 |
| --- | --- |

7211233091

| | 7211238010 |
| --- | --- |

7211238010

| | 7211238091 |
| --- | --- |

7211238091

| | 7211290010 |
| --- | --- |

7211290010

| | 7211908010 |
| --- | --- |

7211908010

| | 7212101000 |
| --- | --- |

7212101000

| | 7212109011 |
| --- | --- |

7212109011

| | 7212200011 |
| --- | --- |

7212200011

| | 7212300011 |
| --- | --- |

7212300011

| | 7212402010 |
| --- | --- |

7212402010

| | 7212402091 |
| --- | --- |

7212402091

| | 7212408011 |
| --- | --- |

7212408011

| | 7212502011 |
| --- | --- |

7212502011

| | 7212503011 |
| --- | --- |

7212503011

| | 7212504011 |
| --- | --- |

7212504011

| | 7212506111 |
| --- | --- |

7212506111

| | 7212506911 |
| --- | --- |

7212506911

| | 7212509013 |
| --- | --- |

7212509013

| | 7212600011 |
| --- | --- |

7212600011

| | 7212600091 |
| --- | --- |

7212600091

| | 7219211000 |
| --- | --- |

7219211000

| | 7219219000 |
| --- | --- |

7219219000

| | 7219221000 |
| --- | --- |

7219221000

| | 7219229000 |
| --- | --- |

7219229000

| | 7219230000 |
| --- | --- |

7219230000

| | 7219240000 |
| --- | --- |

7219240000

| | 7219310000 |
| --- | --- |

7219310000

| | 7219321000 |
| --- | --- |

7219321000

| | 7219329000 |
| --- | --- |

7219329000

| | 7219331000 |
| --- | --- |

7219331000

| | 7219339000 |
| --- | --- |

7219339000

| | 7219341000 |
| --- | --- |

7219341000

| | 7219349000 |
| --- | --- |

7219349000

| | 7219351000 |
| --- | --- |

7219351000

| | 7219359000 |
| --- | --- |

7219359000

| | 7225401290 |
| --- | --- |

7225401290

| | 7225409000 |
| --- | --- |

7225409000

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Fax (32-2) 277 50 63 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Fax (32-2) 277 50 63

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, |
| --- |
| Middenstand & Energie |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Fax (32-2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO,

Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Fax (32-2) 277 50 63

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Fax: (45) 35 46 60 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Fax: (45) 35 46 60 01

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, |
| --- | --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: (49) 6196 90 88 00 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,

(BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn 1

Fax: (49) 6196 90 88 00

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- | --- |
| дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| ул. „Славянска“ No 8 |
| 1052 София |
| Факс: (359-2) 981 50 41 |
| Fax (359-2) 980 47 10 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката и енергетиката

дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“ No 8

1052 София

Факс: (359-2) 981 50 41

Fax (359-2) 980 47 10

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: (420) 224 21 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: (420) 224 21 21 33

| | FRANCE





  Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- | --- |
| Direction générale des entreprises |
| Sous-direction des biens de consommation |
| Bureau textile-importations |
| Le Bervil |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Fax (33) 153 44 91 81 |

FRANCE

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des entreprises

Sous-direction des biens de consommation

Bureau textile-importations

Le Bervil

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Fax (33) 153 44 91 81

| | ITALIA





  Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- | --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| DIV. III |
| Viale America, 341 |
| I-00144 Roma |
| Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79 |
| Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |
| E-mail: polcom3@mincomes.it |

ITALIA

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

DIV. III

Viale America, 341

I-00144 Roma

Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79

Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36

E-mail: polcom3@mincomes.it

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Faks: +372 631 3660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Faks: +372 631 3660

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Fax: +353-1-631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Fax: +353-1-631 25 62

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ (30-210) 328 60 94 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ (30-210) 328 60 94

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax: +34-91 349 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Fax: +34-91 349 38 31

| | ΚΥΠΡΟΣ





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ (357) 22 37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ (357) 22 37 51 20

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fakss: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fakss: +371-728 08 82

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faks. +370-5-26 23 974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faks. +370-5-26 23 974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieur |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax (352) 46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax (352) 46 61 38

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: (36-1) 336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: (36-1) 336 73 02

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: (356) 25 69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: (356) 25 69 02 99

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax (31-50) 523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax (31-50) 523 23 41

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: (43-1) 7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: (43-1) 7 11 00/83 86

| | ROMÂNIA





  Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| Tel. (40-21) 315 00 81 |
| Fax (40-21) 315 04 54 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

Tel. (40-21) 315 00 81

Fax (40-21) 315 04 54

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| Faks (386-4) 297 44 72 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

Faks (386-4) 297 44 72

| | SLOVENSKO





  Odbor obchodnej politiky |
| --- | --- |
| Ministerstvo hospodárstva |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Fax: (421-2) 48 54 31 16 |

SLOVENSKO

Odbor obchodnej politiky

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Fax: (421-2) 48 54 31 16

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Faksi +358-20-492 28 52 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

Faksi +358-20-492 28 52

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358-20-492 28 52 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358-20-492 28 52

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| P-1149-006 Lisboa |
| Fax: (+351) 218 81 39 90 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

P-1149-006 Lisboa

Fax: (+351) 218 81 39 90

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Fax (46-8) 30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Fax (46-8) 30 67 59

| | UNITED KINGDOM





  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax (44-1642) 36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax (44-1642) 36 42 69

---

V PIELIKUMS

APJOMA IEROBEŽOJUMI

| Izstrādājumi | Tonnas gadā |
| --- | --- |
| SA. Plakanie velmējumi |
| SA1. Spoles | 87 125 |
| SA2. Biezās plāksnes | 0 |
| SA3. Citi plakanie velmējumi | 117 875 |

Izstrādājumi

Tonnas gadā

SA. Plakanie velmējumi

SA1. Spoles

87 125

SA2. Biezās plāksnes

0

SA3. Citi plakanie velmējumi

117 875

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/19

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1341/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar kuru attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus, groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 161. panta trešo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

tā kā:

| (1) | Reglamentējošie noteikumi 2007.–2013. gada plānošanas periodam ir sagatavoti un pārrunāti ar mērķi vienkāršot fondu plānošanu un pārvaldību, uzlabot fondu sniegtā atbalsta efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentējošie noteikumi 2007.–2013. gada plānošanas periodam ir sagatavoti un pārrunāti ar mērķi vienkāršot fondu plānošanu un pārvaldību, uzlabot fondu sniegtā atbalsta efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā.

| (2) | Ir izveidota precīzāka un stingrāka pieeja, kas balstīta uz maksimālo attaisnoto izmaksu aprēķinu nolūkā īstenot projektus, no kuriem gūst ienākumus un uz kuriem attiecas 55. pants Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Ir izveidota precīzāka un stingrāka pieeja, kas balstīta uz maksimālo attaisnoto izmaksu aprēķinu nolūkā īstenot projektus, no kuriem gūst ienākumus un uz kuriem attiecas 55. pants Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (3).

| (3) | Ir konstatētas vairākas grūtības 55. panta noteikumu piemērošanā, tostarp nesamērīgs administratīvais slogs, jo īpaši darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds, un nelielām darbībām, kuras finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) vai Kohēzijas fonds. |
| --- | --- |

(3)

Ir konstatētas vairākas grūtības 55. panta noteikumu piemērošanā, tostarp nesamērīgs administratīvais slogs, jo īpaši darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds, un nelielām darbībām, kuras finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) vai Kohēzijas fonds.

| (4) | Šīs grūtības var negatīvi ietekmēt darbību pārvaldību, jo īpaši projektos jomās, kas Kopienai ir prioritāras, piemēram, vide, sociālā integrācija, pētniecība, jauninājumi un enerģija, kā arī izpausties kā administratīvais slogs. Tādēļ 55. pants būtu jāvienkāršo. |
| --- | --- |

(4)

Šīs grūtības var negatīvi ietekmēt darbību pārvaldību, jo īpaši projektos jomās, kas Kopienai ir prioritāras, piemēram, vide, sociālā integrācija, pētniecība, jauninājumi un enerģija, kā arī izpausties kā administratīvais slogs. Tādēļ 55. pants būtu jāvienkāršo.

| (5) | Šī vienkāršošana būtu jāpiemēro visiem projektiem, kuri 2007.–2013. gada plānošanas periodā saņem atbalstu no struktūrfondiem vai no Kohēzijas fonda. Tādēļ ir jāparedz piemērošana ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(5)

Šī vienkāršošana būtu jāpiemēro visiem projektiem, kuri 2007.–2013. gada plānošanas periodā saņem atbalstu no struktūrfondiem vai no Kohēzijas fonda. Tādēļ ir jāparedz piemērošana ar atpakaļejošu datumu.

| (6) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantā 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Šā panta 1. līdz 4. punktu piemēro tikai darbībām, ko līdzfinansē ERAF vai Kohēzijas fonds un kuru kopējās izmaksas ir lielākas par 1 miljonu euro.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Regulu piemēro no 2006. gada 1. augusta visām darbībām, kuras 2007.–2013. gada plānošanas periodā saņem atbalstu no struktūrfondiem vai no Kohēzijas fonda.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  2008. gada 16. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2008. gada 27. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

3

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/20

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1342/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulas (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (2), mērķis ir nodrošināt, lai mencu krājumi Kategatā, Ziemeļjūrā, tostarp Skagerakā un Lamanša austrumdaļā, Skotijas rietumdaļā un Īrijas jūrā, piecos līdz desmit gados droši atjaunotos līdz zinātnieku ieteiktajam piesardzības līmenim. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulas (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (2), mērķis ir nodrošināt, lai mencu krājumi Kategatā, Ziemeļjūrā, tostarp Skagerakā un Lamanša austrumdaļā, Skotijas rietumdaļā un Īrijas jūrā, piecos līdz desmit gados droši atjaunotos līdz zinātnieku ieteiktajam piesardzības līmenim.

| (2) | Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā padomā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, ko kopā izraisa kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi, tostarp uzraudzība un kontrole, lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004, lai arī krājumi Ziemeļjūrā uzrāda zināmas uzlabojuma pazīmes. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) nesen sniegtajā zinātniskajā padomā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, ko kopā izraisa kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi, tostarp uzraudzība un kontrole, lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004, lai arī krājumi Ziemeļjūrā uzrāda zināmas uzlabojuma pazīmes.

| (3) | Šķiet, ka ir jāpastiprina režīms un jāievieš ilgtermiņa plāns, lai panāktu mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |
| --- | --- |

(3)

Šķiet, ka ir jāpastiprina režīms un jāievieš ilgtermiņa plāns, lai panāktu mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

| (4) | Saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem, jo īpaši par jūras ekosistēmu ilgtermiņa tendencēm, vēlamos ilgtermiņa biomasas līmeņus nevar precīzi noteikt. Tādējādi ilgtermiņa plāna mērķis būtu jāmaina no tāda, kura pamatā ir biomasa, uz tādu, kura pamatā ir zvejas izraisīta mirstība, kas būtu jāpiemēro arī atļautajiem zvejas piepūles līmeņiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem, jo īpaši par jūras ekosistēmu ilgtermiņa tendencēm, vēlamos ilgtermiņa biomasas līmeņus nevar precīzi noteikt. Tādējādi ilgtermiņa plāna mērķis būtu jāmaina no tāda, kura pamatā ir biomasa, uz tādu, kura pamatā ir zvejas izraisīta mirstība, kas būtu jāpiemēro arī atļautajiem zvejas piepūles līmeņiem.

| (5) | Ziemeļjūras mencu krājumi ir kopēji ar Norvēģiju, un tos apsaimnieko kopīgi. Šajā regulā paredzētajos pasākumos būtu pienācīgi jāņem vērā apspriedes ar Norvēģiju saskaņā ar Zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (3). |
| --- | --- |

(5)

Ziemeļjūras mencu krājumi ir kopēji ar Norvēģiju, un tos apsaimnieko kopīgi. Šajā regulā paredzētajos pasākumos būtu pienācīgi jāņem vērā apspriedes ar Norvēģiju saskaņā ar Zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (3).

| (6) | Ja Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) nespēj sniegt ieteikumus par KPN, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas, būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu KPN konsekventu noteikšanu pat apstākļos, kad trūkst datu. |
| --- | --- |

(6)

Ja Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) nespēj sniegt ieteikumus par KPN, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas, būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu KPN konsekventu noteikšanu pat apstākļos, kad trūkst datu.

| (7) | Lai nodrošinātu ar zvejas izraisīto mirstību saistīto mērķu sasniegšanu un veicinātu izmetumu samazināšanu, arī zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli, ir jānosaka tādā līmenī, kas atbilst krājumu atjaunošanas daudzgadu stratēģijai. Šādas zvejas iespējas, cik iespējams, būtu jānosaka katram zvejas rīku veidam, pamatojoties uz pašreizējo zvejas praksi. Ir lietderīgi sniegt periodiskus pārskatus par pārvaldības sistēmas efektivitāti un jo īpaši nodrošināt, ka tad, kad mencu krājumi sasniedz līmeni, kad var izmantot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas piepūli regulējošā sistēma tiek pārskatīta. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu ar zvejas izraisīto mirstību saistīto mērķu sasniegšanu un veicinātu izmetumu samazināšanu, arī zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli, ir jānosaka tādā līmenī, kas atbilst krājumu atjaunošanas daudzgadu stratēģijai. Šādas zvejas iespējas, cik iespējams, būtu jānosaka katram zvejas rīku veidam, pamatojoties uz pašreizējo zvejas praksi. Ir lietderīgi sniegt periodiskus pārskatus par pārvaldības sistēmas efektivitāti un jo īpaši nodrošināt, ka tad, kad mencu krājumi sasniedz līmeni, kad var izmantot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas piepūli regulējošā sistēma tiek pārskatīta.

| (8) | Būtu jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās. Visām šādām mencu nozvejas novēršanas vai izmetumu samazināšanas programmām ir lielākas izredzes būt veiksmīgām, ja tās izstrādā sadarbībā ar zivsaimniecības nozari. Attiecīgi šādas programmas, kas izstrādātas ar dalībvalstīm, būtu jāuzskata par efektīvu ilgtspējas veicināšanas līdzekli un būtu jāsekmē to izstrāde. Turklāt dalībvalstīm būtu jāīsteno savas pilnvaras piešķirt piekļuvi mencu krājumu zvejai, lai stimulētu savus zvejniekus zvejot tā, lai zveja būtu selektīvāka un mazāk kaitētu videi. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās. Visām šādām mencu nozvejas novēršanas vai izmetumu samazināšanas programmām ir lielākas izredzes būt veiksmīgām, ja tās izstrādā sadarbībā ar zivsaimniecības nozari. Attiecīgi šādas programmas, kas izstrādātas ar dalībvalstīm, būtu jāuzskata par efektīvu ilgtspējas veicināšanas līdzekli un būtu jāsekmē to izstrāde. Turklāt dalībvalstīm būtu jāīsteno savas pilnvaras piešķirt piekļuvi mencu krājumu zvejai, lai stimulētu savus zvejniekus zvejot tā, lai zveja būtu selektīvāka un mazāk kaitētu videi.

| (9) | Nozvejas ierobežojumu noteikšana un piešķiršana, minimālā līmeņa un piesardzības līmeņa noteikšana krājumiem un zvejas izraisītās mirstības līmeņa noteikšana, kā arī maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles noteikšana visām katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām un konkrētu kuģu grupu izslēgšana no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma ir vissvarīgākie Kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi. Padomei būtu lietderīgi pašai paturēt tiesības tieši īstenot ieviešanas pilnvaras saistībā ar šiem konkrētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(9)

Nozvejas ierobežojumu noteikšana un piešķiršana, minimālā līmeņa un piesardzības līmeņa noteikšana krājumiem un zvejas izraisītās mirstības līmeņa noteikšana, kā arī maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles noteikšana visām katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām un konkrētu kuģu grupu izslēgšana no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma ir vissvarīgākie Kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi. Padomei būtu lietderīgi pašai paturēt tiesības tieši īstenot ieviešanas pilnvaras saistībā ar šiem konkrētajiem jautājumiem.

| (10) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi, jo īpaši pasākumi saistībā ar zvejas piepūles limitu pielāgošanu saskaņā ar Padomes noteikto maksimāli pieļaujamo piepūli, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi, jo īpaši pasākumi saistībā ar zvejas piepūles limitu pielāgošanu saskaņā ar Padomes noteikto maksimāli pieļaujamo piepūli, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (11) | Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, būtu jāievieš kontroles pasākumi, kas noteikti papildus tiem, kuri paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (5). |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, būtu jāievieš kontroles pasākumi, kas noteikti papildus tiem, kuri paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (5).

| (12) | Būtu jāparedz noteikumi, lai ar šo regulu ieviesto ilgtermiņa plānu, ņemot vērā attiecīgo krājumu attiecīgās situācijas, Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (6) 21. panta a) punkta i) apakšpunkta nolūkā varētu uzskatīt par atjaunošanas plānu Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (7) 5. panta nozīmē vai, alternatīvā gadījumā, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 1. panta a) punkta iv) apakšpunkta nolūkā – par apsaimniekošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz noteikumi, lai ar šo regulu ieviesto ilgtermiņa plānu, ņemot vērā attiecīgo krājumu attiecīgās situācijas, Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (6) 21. panta a) punkta i) apakšpunkta nolūkā varētu uzskatīt par atjaunošanas plānu Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (7) 5. panta nozīmē vai, alternatīvā gadījumā, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 1. panta a) punkta iv) apakšpunkta nolūkā – par apsaimniekošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē.

| (13) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 423/2004 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu, |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 423/2004 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido četru mencu krājumu plānu atbilstoši šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

| a) | Kategats; |
| --- | --- |

a)

Kategats;

| b) | Ziemeļjūra, Skageraks un Lamanša austrumdaļa; |
| --- | --- |

b)

Ziemeļjūra, Skageraks un Lamanša austrumdaļa;

| c) | ūdeņos uz rietumiem no Skotijas; |
| --- | --- |

c)

ūdeņos uz rietumiem no Skotijas;

| d) | Īrijas jūra. |
| --- | --- |

d)

Īrijas jūra.

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “zvejas piepūles grupa” ir dalībvalsts pārvaldes struktūra, kurai ir noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle. Tai ir noteikta zvejas rīku grupa un I pielikumā noteiktais apgabals; |
| --- | --- |

a)

“zvejas piepūles grupa” ir dalībvalsts pārvaldes struktūra, kurai ir noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle. Tai ir noteikta zvejas rīku grupa un I pielikumā noteiktais apgabals;

| b) | “apkopota zvejas piepūles grupa” ir visu dalībvalstu visas zvejas piepūles grupas, kam ir noteikta vienāda zvejas rīku grupa un apgabals; |
| --- | --- |

b)

“apkopota zvejas piepūles grupa” ir visu dalībvalstu visas zvejas piepūles grupas, kam ir noteikta vienāda zvejas rīku grupa un apgabals;

| c) | “nozveja uz piepūles vienību” ir mencu daudzums, izteikts ar dzīvsvaru, ko viena gada laikā nozvejojusi viena zvejas piepūles vienība, izteikta kilovatdienās; |
| --- | --- |

c)

“nozveja uz piepūles vienību” ir mencu daudzums, izteikts ar dzīvsvaru, ko viena gada laikā nozvejojusi viena zvejas piepūles vienība, izteikta kilovatdienās;

| d) | “atbilstīgas vecuma grupas” nozīmē 3, 4 un 5 mencām Kategatā; 2, 3 un 4 mencām Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā; 2, 3, 4 un 5 mencām Skotijas rietumdaļā; vai citas vecuma grupas, ko par atbilstīgām noteikusi ZZTEK. |
| --- | --- |

d)

“atbilstīgas vecuma grupas” nozīmē 3, 4 un 5 mencām Kategatā; 2, 3 un 4 mencām Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā; 2, 3, 4 un 5 mencām Skotijas rietumdaļā; vai citas vecuma grupas, ko par atbilstīgām noteikusi ZZTEK.

3. pants

Ģeogrāfiskās definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas ģeogrāfisko apgabalu ģeogrāfiskās definīcijas:

| a) | “Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona, kā to attēlo ICES, kuru ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; |
| --- | --- |

a)

“Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona, kā to attēlo ICES, kuru ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

| b) | “Ziemeļjūra” ir ICES IV apakšapgabals un tā ICES IIIa rajona daļa, kas nav ietverta Skageraka un Kategata teritorijā, un tā ICES IIa rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

“Ziemeļjūra” ir ICES IV apakšapgabals un tā ICES IIIa rajona daļa, kas nav ietverta Skageraka un Kategata teritorijā, un tā ICES IIa rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos;

| c) | “Skageraks” ir tā ICES IIIa rajona daļa, ko rietumos norobežo līnija, kura novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

c)

“Skageraks” ir tā ICES IIIa rajona daļa, ko rietumos norobežo līnija, kura novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| d) | “Lamanša austrumdaļa” ir ICES VIId rajons; |
| --- | --- |

d)

“Lamanša austrumdaļa” ir ICES VIId rajons;

| e) | “Īrijas jūra” ir ICES VIIa rajons; |
| --- | --- |

e)

“Īrijas jūra” ir ICES VIIa rajons;

| f) | “ūdeņi uz rietumiem no Skotijas” ir ICES VIa rajons un tā ICES Vb rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

f)

“ūdeņi uz rietumiem no Skotijas” ir ICES VIa rajons un tā ICES Vb rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos.

4. pants

Zvejas piepūles aprēķināšana

Šīs regulas nolūkā kuģu grupas izmantoto zvejas piepūli aprēķina, saskaitot katra kuģa produktu tilpuma vērtību izteiktu kilovatos un to dienu skaitu, cik kuģis ir pavadījis I pielikumā noteiktā apgabalā. Diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas šajā apgabalā un ir ārpus ostas.

5. pants

Plāna mērķis

1.   Ar 1. pantā minēto plānu nodrošina mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

2.   Šā panta 1. punktā noteikto mērķi sasniedz, saglabājot zvejas izraisītās mirstības koeficientu šādām mencu vecuma grupām:

| Krājums | Zvejas izraisīta mirstība |
| --- | --- |
| Mencas Kategatā | 0,4 |
| Mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas | 0,4 |
| Mencas Īrijas jūrā | 0,4 |

Krājums

Zvejas izraisīta mirstība

Mencas Kategatā

0,4

Mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas

0,4

Mencas Īrijas jūrā

0,4

3.   Attiecībā uz mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā šā panta 1. punktā noteikto mērķi sasniedz, saglabājot zvejas izraisītās mirstības koeficientu 8. pantā minētām attiecīgām mencu vecuma grupām.

II   NODAĻA

KOPĒJĀ PIEĻAUJAMĀ NOZVEJA

6. pants

Minimālais līmenis un piesardzības līmenis

Katra mencu krājuma nārsta biomasas minimālais līmenis un nārsta biomasas piesardzības līmenis ir šāds:

| Krājums | Nārsta biomasas minimālais līmenis
  tonnās | Nārsta biomasas piesardzības līmenis
  tonnās |
| --- | --- | --- |
| Mencas Kategatā | 6 400 | 10 500 |
| Mencas Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā | 70 000 | 150 000 |
| Mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas | 14 000 | 22 000 |
| Mencas Īrijas jūrā | 6 000 | 10 000 |

Krājums

Nārsta biomasas minimālais līmenis

tonnās

Nārsta biomasas piesardzības līmenis

tonnās

Mencas Kategatā

6 400

10 500

Mencas Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā

70 000

150 000

Mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas

14 000

22 000

Mencas Īrijas jūrā

6 000

10 000

7. pants

KPN noteikšanas procedūra mencu krājumiem Kategatā, Skotijas rietumdaļā un Īrijas jūrā

1.   Katru gadu Padome pieņem lēmumu par katra mencu krājuma KPN nākamajam gadam Kategatā, Skotijas rietumdaļā un Īrijas jūrā. KPN aprēķina, no ZZTEK prognozētā kopējā nozvejoto mencu daudzuma atņemot turpmāk norādītos daudzumus atbilstoši 2. un 3. punktā minētajiem zvejas izraisītās mirstības koeficientiem:

| a) | zivju daudzumu, kas vienāds ar paredzamajiem mencu izmetumiem no attiecīgā krājuma; |
| --- | --- |

a)

zivju daudzumu, kas vienāds ar paredzamajiem mencu izmetumiem no attiecīgā krājuma;

| b) | attiecīgā gadījumā – daudzumu, kas atbilst citiem zvejas radītiem mencu mirstības cēloņiem un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – daudzumu, kas atbilst citiem zvejas radītiem mencu mirstības cēloņiem un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

2.   Pamatojoties uz ZZTEK padomu, KPN atbilst visiem šiem nosacījumiem:

| a) | ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir mazāks nekā 6. pantā noteiktais nārsta biomasas minimālais līmenis, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 25 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

a)

ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir mazāks nekā 6. pantā noteiktais nārsta biomasas minimālais līmenis, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 25 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā;

| b) | ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir mazāks nekā 6. pantā noteiktais nārsta biomasas piesardzības līmenis un lielāks vai vienāds ar 6. pantā noteikto nārsta biomasas minimālo līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 15 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā; un |
| --- | --- |

b)

ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir mazāks nekā 6. pantā noteiktais nārsta biomasas piesardzības līmenis un lielāks vai vienāds ar 6. pantā noteikto nārsta biomasas minimālo līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 15 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā; un

| c) | ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir lielāks par vai vienāds ar 6. pantā noteikto nārsta biomasas piesardzības līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 10 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

c)

ja ZZTEK prognozētais krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī ir lielāks par vai vienāds ar 6. pantā noteikto nārsta biomasas piesardzības līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 10 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā.

3.   Ja pēc 2. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas, pamatojoties uz ZZTEK padomu, zvejas izraisītās mirstības koeficients ir zemāks par 5. panta 2. punktā noteikto zvejas izraisītās mirstības koeficientu, Padome nosaka KPN tādā līmenī, lai zvejas izraisītās mirstības koeficients būtu tāds, kā noteikts minētajā pantā.

4.   Sniedzot padomu saskaņā ar 2. un 3. punktu, ZZTEK pieņem, ka gadā pirms KPN piemērošanas krājums ir zvejots ar tādu zvejas izraisītās mirstības samazinājumu, kas ir vienāds ar maksimālās zvejas piepūles samazinājumu, ko piemēro minētajā gadā.

5.   Neskarot 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu un 3. punktu, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir par vairāk nekā 20 % zemāks vai augstāks nekā iepriekšējam gadam noteiktā KPN.

8. pants

Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas procedūra mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā

1.   Katru gadu Padome pieņem lēmumu par KPN mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā. KPN aprēķina, piemērojot samazinājuma noteikumus, kas izklāstīti 7. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

2.   KPN vispirms aprēķina saskaņā ar 3. un 5. punktu. Gadā, kad KPN, piemērojot 3. un 5. punktu, ir zemāka par KPN, piemērojot 4. un 5. punktu, KPN aprēķina saskaņā ar 4. un 5. punktu.

3.   Sākotnēji KPN nepārsniedz līmeni, kas atbilst zvejas izraisītai mirstībai, kas ir daļa no zvejas izraisītās mirstības aprēķina atbilstīgās vecuma grupās 2008. gadā, proti: 75 % KPN 2009. gadā, 65 % KPN 2010. gadā un piemērojami turpmāki samazinājumi 10 % apjomā nākamajos gados.

4.   Pēc tam, ja krājuma apjoms 1. janvārī gadā pirms KPN piemērošanas gada ir:

| a) | virs nārsta biomasas piesardzības līmeņa, KPN nosaka atbilstīgi zvejas izraisītās mirstības koeficientam 0,4 apjomā atbilstīgās vecuma grupās; |
| --- | --- |

a)

virs nārsta biomasas piesardzības līmeņa, KPN nosaka atbilstīgi zvejas izraisītās mirstības koeficientam 0,4 apjomā atbilstīgās vecuma grupās;

| b) | starp nārsta biomasas minimālo līmeni un nārsta biomasas piesardzības līmeni, KPN nepārsniedz līmeni, kas atbilst zvejas izraisītās mirstības koeficientam attiecīgās vecuma grupās, kurš vienāds ar šādu formulu:
  0,4 – (0,2 × (nārsta biomasas piesardzības līmenis – nārsta biomasa) / (nārsta biomasas piesardzības līmenis – nārsta biomasas minimālais līmenis)); |
| --- | --- |

b)

starp nārsta biomasas minimālo līmeni un nārsta biomasas piesardzības līmeni, KPN nepārsniedz līmeni, kas atbilst zvejas izraisītās mirstības koeficientam attiecīgās vecuma grupās, kurš vienāds ar šādu formulu:

0,4 – (0,2 × (nārsta biomasas piesardzības līmenis – nārsta biomasa) / (nārsta biomasas piesardzības līmenis – nārsta biomasas minimālais līmenis));

| c) | nārsta biomasas līmenī vai zem tā, KPN nepārsniedz līmeni, kas atbilst zvejas izraisītam mirstības koeficientam 0,2 apjomā atbilstīgās vecuma grupās. |
| --- | --- |

c)

nārsta biomasas līmenī vai zem tā, KPN nepārsniedz līmeni, kas atbilst zvejas izraisītam mirstības koeficientam 0,2 apjomā atbilstīgās vecuma grupās.

5.   Neskarot 3. un 4. punktu, Padome 2010. gadam un turpmākiem gadiem nenosaka KPN līmenī, kas ir par vairāk nekā 20 % zemāks vai augstāks nekā iepriekšējam gadam noteiktā KPN.

6.   Ja 1. punktā minētais mencu krājums ir izmantots zvejas izraisītās mirstības koeficienta līmenī tuvu 0,4 nākamos trīs gados, Komisija izvērtē šā panta piemērošanu un vajadzības gadījumā ierosina attiecīgus pasākumus, lai to grozītu nolūkā nodrošināt tādu izmantošanu, kas nes maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu.

9. pants

Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšana apstākļos, kad trūkst datu

Ja pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt padomu, kas ļautu Padomei noteikt KPN atbilstoši 7. vai 8. pantam, Padome:

| a) | ja ZZTEK iesaka, ka mencu nozveja būtu jāsamazina līdz zemākajam iespējamajam līmenim, nosaka KPN par 25 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN; |
| --- | --- |

a)

ja ZZTEK iesaka, ka mencu nozveja būtu jāsamazina līdz zemākajam iespējamajam līmenim, nosaka KPN par 25 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN;

| b) | visos citos gadījumos nosaka KPN par 15 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN, ja vien ZZTEK uzskata, ka tas būtu atbilstīgi. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos nosaka KPN par 15 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN, ja vien ZZTEK uzskata, ka tas būtu atbilstīgi.

10. pants

Pasākumu pielāgošana

1.   Kad sasniegti 5. panta 2. punktā minētie zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficienti vai gadījumā, ja ZZTEK iesaka, ka šis mērķis vai 6. pantā norādītais nārsta biomasas minimālais līmenis un piesardzības līmenis vai 7. panta 2. punktā norādītais zvejas izraisītās mirstības koeficients vairs nav piemērots, lai saglabātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto līmeņu vērtībām.

2.   Ja ZZTEK norāda, ka kāds no mencu krājumiem pienācīgi neatjaunojas, Padome pieņem lēmumu, ar kuru:

| a) | nosaka attiecīgajam krājumam KPN tādā līmenī, kas ir zemāks nekā 7., 8. un 9. pantā paredzētais; |
| --- | --- |

a)

nosaka attiecīgajam krājumam KPN tādā līmenī, kas ir zemāks nekā 7., 8. un 9. pantā paredzētais;

| b) | nosaka maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli tādā līmenī, kas ir zemāks nekā 12. pantā paredzētais; |
| --- | --- |

b)

nosaka maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli tādā līmenī, kas ir zemāks nekā 12. pantā paredzētais;

| c) | vajadzības gadījumā paredz saistītus nosacījumus. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā paredz saistītus nosacījumus.

III   NODAĻA

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITĒŠANA

11. pants

Zvejas piepūles režīms

1.   Šīs regulas 7., 8. un 9. pantā noteiktās KPN papildina ar zvejas piepūles režīmu, saskaņā ar ko dalībvalstīm ik gadu iedala zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli.

2.   Padome, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un 3. punktā doto dalībvalstu sniegto informāciju un ZZTEK padomu, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no zvejas piepūles režīma piemērošanas ar nosacījumu, ka:

| a) | ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem, lai ZZTEK varētu novērtēt katras attiecīgās kuģu grupas mencu nozveju procentos; |
| --- | --- |

a)

ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem, lai ZZTEK varētu novērtēt katras attiecīgās kuģu grupas mencu nozveju procentos;

| b) | ZZTEK novērtētā mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās katras attiecīgās kuģu grupas nozvejas; kā arī |
| --- | --- |

b)

ZZTEK novērtētā mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās katras attiecīgās kuģu grupas nozvejas; kā arī

| c) | šo kuģu grupu iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu neatbilstīgu administratīvu slogu vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem. |
| --- | --- |

c)

šo kuģu grupu iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu neatbilstīgu administratīvu slogu vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem.

Ja ZZTEK nespēj izvērtēt, vai šie nosacījumi joprojām ir izpildīti, Padome iekļauj katru attiecīgo kuģa grupu zvejas piepūles režīmā.

3.   Dalībvalstis katru gadu sniedz informāciju Komisijai un ZZTEK, lai konstatētu, ka minētie nosacījumi tiek ievēroti un tos izpilda saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas jāpieņem Komisijai.

12. pants

Zvejas piepūles iedalīšana

1.   Katru gadu Padome pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli visām zvejas piepūles grupām sadalījumā pa dalībvalstīm.

2.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina, izmantojot šādi noteiktu sākuma līmeni:

| a) | pirmajam šīs regulas piemērošanas gadam sākuma līmeni katrai zvejas piepūles grupai nosaka kā kilovatdienās izteiktu vidējo piepūli, kas izmantota 2004.–2006. vai 2005.–2007. gadā saskaņā ar dalībvalsts izvēli, pamatojoties uz ZZTEK padomu; |
| --- | --- |

a)

pirmajam šīs regulas piemērošanas gadam sākuma līmeni katrai zvejas piepūles grupai nosaka kā kilovatdienās izteiktu vidējo piepūli, kas izmantota 2004.–2006. vai 2005.–2007. gadā saskaņā ar dalībvalsts izvēli, pamatojoties uz ZZTEK padomu;

| b) | turpmākajiem šīs regulas piemērošanas gadiem sākuma līmenis ir vienāds ar maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

b)

turpmākajiem šīs regulas piemērošanas gadiem sākuma līmenis ir vienāds ar maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli iepriekšējā gadā.

3.   Zvejas piepūles grupas, kurām piemēro maksimālo pieļaujamo zvejas piepūles ikgadējo pielāgojumu, nosaka šādi:

| a) | katras zvejas piepūles grupas zvejas kuģu mencu nozveju novērtē, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtiem datiem saskaņā ar 18., 19. un 20. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris ) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8); |
| --- | --- |

a)

katras zvejas piepūles grupas zvejas kuģu mencu nozveju novērtē, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtiem datiem saskaņā ar 18., 19. un 20. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris ) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8);

| b) | sarakstu sagatavo par katru šīs regulas I pielikumā noteikto apkopotas zvejas piepūles grupas apgabalu un to atbilstošām mencu nozvejām, tostarp izmetumiem. Šo sarakstu sakārto mencu nozvejas augošā secībā katrā zvejas piepūles grupā; |
| --- | --- |

b)

sarakstu sagatavo par katru šīs regulas I pielikumā noteikto apkopotas zvejas piepūles grupas apgabalu un to atbilstošām mencu nozvejām, tostarp izmetumiem. Šo sarakstu sakārto mencu nozvejas augošā secībā katrā zvejas piepūles grupā;

| c) | saskaņā ar b) punktu sagatavotiem sarakstiem kopējās mencu nozvejas aprēķina šādi: katrai apkopotas zvejas piepūles grupai summu aprēķina no šīs zvejas piepūles grupas mencu nozvejas un visu apkopotas zvejas piepūles grupu mencu nozvejām iepriekšējos saraksta ierakstos; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar b) punktu sagatavotiem sarakstiem kopējās mencu nozvejas aprēķina šādi: katrai apkopotas zvejas piepūles grupai summu aprēķina no šīs zvejas piepūles grupas mencu nozvejas un visu apkopotas zvejas piepūles grupu mencu nozvejām iepriekšējos saraksta ierakstos;

| d) | saskaņā ar c) punktu aprēķinātās kopējās nozvejas aprēķina procentos no visu apkopotas zvejas piepūles grupu kopējās mencu nozvejas tajā pašā apgabalā. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar c) punktu aprēķinātās kopējās nozvejas aprēķina procentos no visu apkopotas zvejas piepūles grupu kopējās mencu nozvejas tajā pašā apgabalā.

4.   Ja procentuālā kopējā nozveja, ko aprēķina saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, apkopotas zvejas piepūles grupām ikgadējus pielāgojumus piemēro attiecīgām zvejas piepūles grupām. Attiecīgo grupu maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:

| a) | ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kāds minētajos pantos noteikts zvejas izraisītajai mirstībai; |
| --- | --- |

a)

ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kāds minētajos pantos noteikts zvejas izraisītajai mirstībai;

| b) | ja piemēro 9. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo zvejas piepūles pielāgojumu, kāds ir KPN samazinājums. |
| --- | --- |

b)

ja piemēro 9. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo zvejas piepūles pielāgojumu, kāds ir KPN samazinājums.

5.   Citām zvejas piepūles grupām, kas nav 4. punktā minētās grupas, maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli saglabā sākuma līmenī.

13. pants

Papildu zvejas piepūles iedalīšana īpašiem selektīviem zvejas rīkiem un zvejas reisiem, kuros izvairās no mencu nozvejas

1.   Dalībvalstis drīkst palielināt maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli zvejas piepūles grupām, kuru piepūle ir pielāgota saskaņā ar 12. panta 4. punktu un uz kurām attiecas šā panta 2. līdz 7. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli drīkst palielināt zvejas piepūles grupās, kurās zvejas darbības vienā vai vairākos zvejas kuģos:

| a) | veic ar tikai vienu uz kuģa esošu reglamentētu zvejas rīku, kura tehnisko īpašību dēļ – saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu – loma sastāvā ir mazāk nekā 1 % mencu (īpaši selektīvi zvejas rīki); |
| --- | --- |

a)

veic ar tikai vienu uz kuģa esošu reglamentētu zvejas rīku, kura tehnisko īpašību dēļ – saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu – loma sastāvā ir mazāk nekā 1 % mencu (īpaši selektīvi zvejas rīki);

| b) | vainagojas ar to, ka loma sastāvā ir mazāk nekā 5 % mencu katrā reisā (zvejas reisi, kuros izvairās no mencu nozvejas); |
| --- | --- |

b)

vainagojas ar to, ka loma sastāvā ir mazāk nekā 5 % mencu katrā reisā (zvejas reisi, kuros izvairās no mencu nozvejas);

| c) | veic saskaņā ar plāniem par izvairīšanos no mencu nozvejas vai izmetumu samazināšanu, kas samazina mencu zvejas izraisītu mirstību starp iesaistītiem kuģiem vismaz par zvejas piepūles pielāgojumu, kas minēts 12. panta 4. punktā; vai |
| --- | --- |

c)

veic saskaņā ar plāniem par izvairīšanos no mencu nozvejas vai izmetumu samazināšanu, kas samazina mencu zvejas izraisītu mirstību starp iesaistītiem kuģiem vismaz par zvejas piepūles pielāgojumu, kas minēts 12. panta 4. punktā; vai

| d) | veic Skotijas apgabala rietumdaļā uz rietumiem no līnijas, kas novilkta, loksodromas secīgi savienojot ar IV pielikumā minētiem atrašanās punktiem, ko mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu, ar nosacījumu, ka iesaistītie kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmu (VMS). |
| --- | --- |

d)

veic Skotijas apgabala rietumdaļā uz rietumiem no līnijas, kas novilkta, loksodromas secīgi savienojot ar IV pielikumā minētiem atrašanās punktiem, ko mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu, ar nosacījumu, ka iesaistītie kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmu (VMS).

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem zvejas kuģiem nosaka biežāku uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | īpaši selektīvu zvejas rīku izmantošanu attiecīgo zvejas reisu laikā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

īpaši selektīvu zvejas rīku izmantošanu attiecīgo zvejas reisu laikā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | izmetumu apjomu atbilstību 2. punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- |

b)

izmetumu apjomu atbilstību 2. punkta b) apakšpunktam;

| c) | zvejas izraisītas mirstības samazināšanu saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

zvejas izraisītas mirstības samazināšanu saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu;

| d) | nozvejas un izmetumu apjomu rietumos no līnijas, kas norādīta 2. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

nozvejas un izmetumu apjomu rietumos no līnijas, kas norādīta 2. punkta d) apakšpunktā;

kā arī pasākumus regulārai datu sniegšanai dalībvalstij par šajos punktos noteikto īpašo nosacījumu ievērošanu.

4.   Saskaņā ar šo pantu zvejas piepūles palielinājumu aprēķina katram zvejas kuģim attiecīgās zvejas piepūles grupās, kas darbojas, ievērojot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētos īpašos nosacījumus, un tas nepārsniedz apjomu, kas nepieciešams, lai šajās darbībās iesaistītiem zvejas rīkiem kompensētu 12. panta 4. punktā minēto zvejas piepūles pielāgojumu.

5.   Par visiem dalībvalstu veiktiem zvejas piepūles palielinājumu piešķīrumiem paziņo Komisijai līdz 30. aprīlim gadā, kurā veic kompensāciju par zvejas piepūles pielāgojumu. Paziņojumā ietver informāciju par zvejas kuģiem, kuri darbojas, ievērojot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētos īpašos nosacījumus; par zvejas piepūli katrā zvejas piepūles grupā, ko saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts prognozēm minētie zvejas kuģi veic attiecīgā gadā; un par nosacījumiem, ar kādiem tiek uzraudzīta zvejas kuģu zvejas piepūle, tostarp par kontroles pasākumiem.

6.   Dalībvalstis vēlākais katra gada 1. martā ziņo Komisijai par izmantoto zvejas piepūles apjomu saistībā ar darbībām iepriekšējā gadā.

7.   Komisija lūdz ZZTEK katru gadu salīdzināt zvejas izraisītas mencu mirstības samazinājumu, kas rodas, piemērojot 2. punkta c) apakšpunktu, ar samazinājumu, kādu tā gaida 12. panta 4. punktā minētā zvejas piepūles pielāgojuma rezultātā. Ņemot vērā šo padomu, Komisija var ierosināt zvejas piepūles pielāgojumus, ko drīkst piemērot attiecīgajai zvejas rīku grupai nākamā gadā.

14. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Katra dalībvalsts katram zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles iedalīšanas metodi atsevišķiem zvejas kuģiem vai zvejas kuģu grupai, ņemot vērā vairākus kritērijus, tostarp, piemēram:

| a) | labas zvejas prakses veicināšana, tostarp datu vākšanas uzlabošana, izmetumu samazināšana un ietekmes uz zivju mazuļiem mazināšana; |
| --- | --- |

a)

labas zvejas prakses veicināšana, tostarp datu vākšanas uzlabošana, izmetumu samazināšana un ietekmes uz zivju mazuļiem mazināšana;

| b) | piedalīšanās sadarbības programmās, lai izvairītos no nevajadzīgas mencu piezvejas; |
| --- | --- |

b)

piedalīšanās sadarbības programmās, lai izvairītos no nevajadzīgas mencu piezvejas;

| c) | ietekmes uz vidi, tostarp degvielas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju, samazināšana; |
| --- | --- |

c)

ietekmes uz vidi, tostarp degvielas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju, samazināšana;

| d) | proporcionalitāte attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu zivju kvotas izteiksmē. |
| --- | --- |

d)

proporcionalitāte attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu zivju kvotas izteiksmē.

2.   Katram šīs regulas I pielikumā paredzētajam apgabalam katra dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (9), izsniedz īpašas zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar šo valstu karogu un iesaistās zvejas darbībās šajā apgabalā, izmantojot zvejas rīkus, kas iekļauti kādā no šīs regulas I pielikumā noteiktajām zvejas rīku grupām.

3.   Katram I pielikumā paredzētajam apgabalam to kuģu kopējā zvejas kapacitāte, kas izteikta kW, kuriem ir izsniegtas īpašas zvejas atļaujas saskaņā ar 2. pantu, nepārsniedz to kuģu maksimālo zvejas kapacitāti, kuri 2006. vai 2007. gadā ar reglamentētiem zvejas rīkiem zvejojuši attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.   Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izsniegtas 2. punktā minētās īpašās atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

15. pants

Zvejas piepūles regulēšana

Dalībvalstis uzrauga savas flotes zvejas kapacitāti un zvejas piepūles grupu darbības un, kad saskaņā ar 12. pantu maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir gandrīz sasniegta, attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz noteiktos limitus.

16. pants

Maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles apmaiņa starp dalībvalstīm un zvejas piepūles atjaunošana

1.   Saskaņā ar 11. pantu noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli attiecīgās dalībvalstis var pielāgot, ņemot vērā:

| a) | kvotu apmaiņu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; un |
| --- | --- |

a)

kvotu apmaiņu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; un

| b) | pārdales un/vai atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktam un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

b)

pārdales un/vai atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktam un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam.

2.   Saskaņā ar 12. pantu noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli var koriģēt dalībvalsts, kas pārtrauc kvotu apmaiņu jebkurā 3. pantā minētā apgabalā, ja šī dalībvalsts ir veikusi šīs apmaiņas atsauces periodā, lai noteiktu atskaites punktus, kā precizēts 12. panta 2. punktā, un tai ir nepieciešams rast papildu zvejas piepūli jebkurā attiecīgā zvejas piepūles grupā, lai izmantotu atjaunotās kvotas. Šo zvejas piepūles atjaunošanu papildina, kad kopējo pieļaujamo zvejas piepūli samazina tā dalībvalsts, kura kvotas ir atdevusi atpakaļ dalībvalstij, kura atjauno zvejas kvotas, atspoguļojot to, cik lielā mērā tās zvejas piepūles grupām ir mazāk zvejai pieejamo kvotu, ja vien dalībvalsts, kas kvotas atdod atpakaļ, nav izmantojusi attiecīgo zvejas piepūli minēto atskaites punktu noteikšanai.

3.   Neskarot 17. panta 2. punktu, dalībvalstis 2009. gadā var grozīt savus zvejas piepūles piešķīrumus, pārvietojot zvejas piepūli un kapacitāti starp 3. pantā minētiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem ar nosacījumu, ka šajā pārvietošanā iekļauj 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās zvejas darbības. Šādu pārvietošanu dara zināmu Komisijai. Attiecīgi groza 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.

17. pants

Maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles apmaiņa starp zvejas piepūles grupām

1.   Dalībvalsts var grozīt tai iedalīto zvejas piepūli, pārvietojot zvejas kapacitāti uz citām zvejas piepūles grupām atbilstīgi 2. līdz 5. punktā izklāstītiem nosacījumiem.

2.   Pārvietošana ir atļauta vienīgi starp zvejas rīku grupām, bet ne starp ģeogrāfiskiem apgabaliem, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts Komisijai sniedz informāciju par nododošās zvejas rīku grupas un saņemošās zvejas rīku grupas nozveju uz zvejas piepūles vienību (cpue), kas aprēķināta pēdējos trīs gados.

3.   Ja nododošās zvejas rīku grupas cpue ir lielāka nekā saņemošās zvejas rīku grupas cpue, pārvietošanu parasti veic attiecībā viena kilovatdiena pret vienu kilovatdienu.

4.   Ja nododošās zvejas rīku grupas cpue ir mazāka par saņemošās zvejas rīku grupas cpue, dalībvalsts piemēro korekcijas koeficientu zvejas piepūles apjomam saņemošās zvejas rīku grupā, lai kompensētu to, ka tai ir lielāka cpue.

5.   Komisija lūdz ZZTEK izstrādāt standarta korekcijas koeficientus, ko varētu izmantot, lai veicinātu zvejas piepūles pārvietošanu uz citām zvejas rīku grupām ar atšķirīgām cpue.

IV   NODAĻA

KONTROLE, INSPEKCIJA UN UZRAUDZĪBA

18. pants

Saistība ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93

Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus pasākumiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 2847/93.

19. pants

Zvejas žurnālu pārbaudes

1.   Ja uz kuģiem ir VMS, dalībvalstis, izmantojot VMS datus, pārbauda, vai zvejas uzraudzības centros saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas salīdzinošās pārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus.

2.   Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara pieejamu kontaktinformāciju par zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanu.

20. pants

Pirmo reizi izkrauto mencu svēršana

1.   Zvejas kuģa kapteinis nodrošina, ka jebkādu 3. pantā noteiktajos apgabalos nozvejoto un Kopienas ostā izkrauto mencu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg, pirms pārdošanas vai pirms pārvešanas uz citu vietu nosver uz klāja vai izkraušanas ostā. Svēršanai izmantotos svarus apstiprina kompetentās valsts iestādes. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantā minētajā deklarācijā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var sniegt atļauju mencu nosvēršanu veikt zivju izsolē dalībvalsts teritorijā ar noteikumu, ka izkraušanas vietā ir veikta fiziska inspekcija un zivis ir apzīmogotas pirms transportēšanas tieši uz zivju izsoli, un paliek apzīmogotas līdz nosvēršanas brīdim. Transporta dokumentā norāda informāciju par pārbaudi, kas veikta izkraušanas vietā.

21. pants

Inspekcijas kritēriji

Katra dalībvalsts, uz kuras kuģiem attiecas šī regula, nosaka īpašus inspekcijas kritērijus. Šādus kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta gūto rezultātu analīze. Inspekcijas kritērijus pakāpeniski attīsta, līdz ir sasniegti II pielikumā noteiktie mērķa kritēriji.

22. pants

Aizliegums pārkraut citā kuģī

Mencu pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā, ir aizliegta 3. pantā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

23. pants

Valsts kontroles rīcības programmas

1.   Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, saskaņā ar III pielikumu izstrādā valsts kontroles rīcības programmu.

2.   Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, līdz katra gada 31. janvārim savā oficiālajā tīmekļa vietnē Komisijai un citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī regula, dara pieejamu savu valsts kontroles rīcības programmu un tās īstenošanas grafiku.

3.   Komisija vismaz reizi gadā sasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu valsts kontroles rīcības programmu atbilstību un to rezultātus saistībā ar mencu krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

24. pants

Iepriekšēja paziņošana

1.   Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas ved vairāk kā vienu tonnu mencu, vismaz četras stundas pirms iebraukšanas dalībvalsts ostā vai izkraušanas vietā informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par:

| a) | ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu;

| b) | paredzamo ierašanās laiku konkrētā ostā vai izkraušanas vietā; |
| --- | --- |

b)

paredzamo ierašanās laiku konkrētā ostā vai izkraušanas vietā;

| c) | visu to sugu dzīvsvaru kilogramos, no kurām vairāk nekā 50 kg patur uz klāja. |
| --- | --- |

c)

visu to sugu dzīvsvaru kilogramos, no kurām vairāk nekā 50 kg patur uz klāja.

2.   Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras krastā izkraujama vairāk nekā viena tonna mencu, var pieprasīt, lai uz klāja paturētā loma izkraušana nesāktos bez minēto iestāžu atļaujas.

3.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas jūrā pārkraut vai izkraut jebkādus daudzumus, kuri paturēti uz klāja, vai tos izkraut kādas trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, sniedz karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm 1. punktā minēto informāciju vismaz 24 stundas pirms šādas pārkraušanas vai izkraušanas jūrā vai izkraušanas krastā kādā trešā valstī.

25. pants

Apstiprinātās ostas

1.   Ja Kopienā no Kopienas zvejas kuģa krastā izkraujamas vairāk nekā divas tonnas mencu, zvejas kuģa kapteinis nodrošina, ka šādas izkraušanas krastā veic vienīgi norādītajās ostās.

2.   Katra dalībvalsts norāda ostas, kurās izkrauj vairāk nekā divas tonnas mencu.

3.   Katra dalībvalsts savā tīmekļa vietnē publisko norādīto ostu sarakstu un minēto ostu saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, tostarp noteikumus un nosacījumus mencu skaita reģistrēšanai un paziņošanai ikreiz, kad tās izkrauj krastā.

Komisija nosūta šo informāciju visām dalībvalstīm.

26. pants

Pielaides robeža, novērtējot zvejas žurnālā reģistrētos daudzumus

Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (10), pieļaujamā pielaides robeža, aprēķinot uz klāja paturēto daudzumu kilogramos, ir 8 % no kuģa žurnālā minētā skaitļa.

27. pants

Mencu atsevišķa iekraušana kuģī

Uz Kopienas zvejas kuģa ir aizliegts paturēt jebkādu mencu daudzumu, kas konteineros sajauktas ar kādām citām jūras organismu sugām. Konteinerus ar mencām iekrauj kuģa kravas telpās tā, lai tie atrastos atsevišķi no citiem konteineriem.

28. pants

Mencu pārvadāšana

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai visas mencas, kas nozvejotas kādā no 3. pantā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un vispirms izkrautas krastā attiecīgajā dalībvalstī, pirms to tālākas transportēšanas no ostas, kur tās pirmo reizi izkrautas, pārraugu klātbūtnē tiktu nosvērtas. Attiecībā uz mencām, kas vispirms izkrautas ostā, kura norādīta, ievērojot 24. pantu, reprezentatīvos paraugus, kas skaitliski atbilst vismaz 20 % no krastā izkrautā loma, pirms to piedāvāšanas pirmajai pārdošanai un pirms to pārdošanas nosver dalībvalstu pilnvarotu pārraugu klātbūtnē. Tālab dalībvalstis mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai datus par izmantojamo paraugu ņemšanas režīmu.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. pantā paredzētajiem nosacījumiem, visiem mencu daudzumiem, kas pārsniedz 50 kg un ko transportē uz kādu vietu, kura nav pirmā izkraušanas vai importēšanas vieta, pievieno kopiju kādai no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētajām deklarācijām, kas attiecas uz transportētajiem mencu daudzumiem. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.

29. pants

Īpašas kontroles programmas

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašās attiecīgo mencu krājumu kontroles programmas var ilgt vairāk nekā divus gadus no to spēkā stāšanās dienas.

V   NODAĻA

LĒMUMU PIEŅEMŠANA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūra

Gadījumos, kad šajā regulā paredzēts, ka lēmumus pieņem Padome, Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

31. punkts

I pielikuma grozījumi

Pamatojoties uz ZZTEK padomu, Komisija var grozīt šīs regulas I pielikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā noteikto procedūru un atbilstoši šādiem principiem:

| a) | zvejas piepūles grupas nosaka pēc iespējas vienveidīgāk, ņemot vērā nozvejotos bioloģiskos krājumus, mērķnozvejā vai piezvejā iegūto zivju izmērus un ar zvejas piepūles grupām saistīto zvejas darbību ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

a)

zvejas piepūles grupas nosaka pēc iespējas vienveidīgāk, ņemot vērā nozvejotos bioloģiskos krājumus, mērķnozvejā vai piezvejā iegūto zivju izmērus un ar zvejas piepūles grupām saistīto zvejas darbību ietekmi uz vidi;

| b) | zvejas piepūles grupu skaits un lielums ir rentabls, ņemot vērā ar saglabāšanas vajadzībām saistīto pārvaldības slogu. |
| --- | --- |

b)

zvejas piepūles grupu skaits un lielums ir rentabls, ņemot vērā ar saglabāšanas vajadzībām saistīto pārvaldības slogu.

32. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus par šīs regulas 11. panta 3. punkta, 14., 16. un 17. panta piemērošanu var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

33. pants

Eiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība

1.   Attiecībā uz gadiem, kuros krājums ir mazāks nekā 6. pantā noteiktais atbilstīgais nārsta biomasas piesardzības līmenis, un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta nolūkā katram no 1. pantā minētajiem četriem mencu krājumiem ilgtermiņa plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē.

2.   Attiecībā uz gadiem, kas nav 1. punktā minētie gadi, un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta nolūkā katram no 1. pantā minētajiem četriem mencu krājumiem ilgtermiņa plānu uzskata par pārvaldības plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē.

34. pants

Pārskatīšana

Vēlākais trešajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas dienas un pēc tam katru nākamo trešo gadu pēc šīs regulas piemērošanas Komisija, pamatojoties uz ZZTEK padomu un pēc apspriešanās ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, izvērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem mencu krājumiem un zvejas ietekmi uz šiem krājumiem un vajadzības gadījumā ierosina attiecīgus pasākumus to grozīšanai.

35. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004.

36. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  2008. gada 21. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

2

(3)  OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

(5)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

5

(6)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

7

(8)  OV L 60, 5.2.2008., 1. lpp.

8

(9)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

9

(10)  OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

Zvejas piepūles grupas nosaka ar vienu no 1. punktā izklāstītām zvejas rīku grupām un vienu no 2. punktā minētiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

1.   Zvejas rīku grupas

| a) | Gruntstraļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem: | TR1 vienāds vai lielāks par 100 mm, |
| --- | --- | --- |

a)

Gruntstraļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem:

TR1 vienāds vai lielāks par 100 mm,

| | TR2 vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm, |
| --- | --- |

TR2 vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm,

| | TR3 vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm; |
| --- | --- |

TR3 vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm;

| b) | rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem: | BT1 vienāds vai lielāks par 120 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem:

BT1 vienāds vai lielāks par 120 mm,

| | BT2 vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm; |
| --- | --- |

BT2 vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm;

| c) | žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN); |
| --- | --- |

c)

žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN);

| d) | vairāksienu tīkli (GT); |
| --- | --- |

d)

vairāksienu tīkli (GT);

| e) | āķu jedas (LL). |
| --- | --- |

e)

āķu jedas (LL).

2.   Ģeogrāfisko apgabalu grupas

Šajā pielikumā izmanto šādas ģeogrāfisko apgabalu grupas:

| a) | Kategats; |
| --- | --- |

a)

Kategats;

| b) | i) | Skageraks, |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Skageraks,

| ii) | tā ICES IIIa zonas daļa, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā,

  ICES IV zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi, |
| --- | --- |

ii)

tā ICES IIIa zonas daļa, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā,

ICES IV zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi,

| iii) | ICES VIId zona; |
| --- | --- |

iii)

ICES VIId zona;

| c) | ICES VIIa zona; |
| --- | --- |

c)

ICES VIIa zona;

| d) | ICES VIa zona. |
| --- | --- |

d)

ICES VIa zona.

---

II PIELIKUMS

ĪPAŠI INSPEKCIJAS KRITĒRIJI

Mērķis

| 1. | Katra dalībvalsts nosaka īpašus inspekcijas kritērijus saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts nosaka īpašus inspekcijas kritērijus saskaņā ar šo pielikumu.

Stratēģija

| 2. | Zvejas darbību inspekciju un uzraudzību galvenokārt veic attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejā iegūt mencas. Kā papildu salīdzinošās pārbaudes mehānisms, lai izvērtētu pārbaudes un uzraudzības efektivitāti, tiek izmantotas izlases veidā veiktas mencu transportēšanas un tirdzniecības pārbaudes. |
| --- | --- |

2.

Zvejas darbību inspekciju un uzraudzību galvenokārt veic attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejā iegūt mencas. Kā papildu salīdzinošās pārbaudes mehānisms, lai izvērtētu pārbaudes un uzraudzības efektivitāti, tiek izmantotas izlases veidā veiktas mencu transportēšanas un tirdzniecības pārbaudes.

Prioritātes

| 3. | Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādus prioritātes līmeņus atkarībā no tā, cik lielā mērā zvejas iespēju limiti ietekmē zvejas flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes. |
| --- | --- |

3.

Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādus prioritātes līmeņus atkarībā no tā, cik lielā mērā zvejas iespēju limiti ietekmē zvejas flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes.

Mērķkritēriji

| 4. | Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis īsteno savus inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus.
  Dalībvalstis nosaka un apraksta, kura paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota.
  Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts lietotajam paraugu ņemšanas plānam.






  a) | Ostā veiktu inspekciju līmenis
  Sasniedzamajai precizitātei parasti būt jābūt vismaz līdzvērtīgai tai, ko iegūtu ar vienkāršu paraugu ņemšanas metodi pēc nejaušības principa, kad dalībvalstī inspicē 20 % visu izkrauto mencu skaitu. |
| --- | --- | --- |

4.

Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis īsteno savus inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus.

Dalībvalstis nosaka un apraksta, kura paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota.

Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts lietotajam paraugu ņemšanas plānam.

a)

Ostā veiktu inspekciju līmenis

Sasniedzamajai precizitātei parasti būt jābūt vismaz līdzvērtīgai tai, ko iegūtu ar vienkāršu paraugu ņemšanas metodi pēc nejaušības principa, kad dalībvalstī inspicē 20 % visu izkrauto mencu skaitu.

| b) | Tirdzniecības inspekciju līmenis
  Inspicē 5 % no mencu daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē. |
| --- | --- |

b)

Tirdzniecības inspekciju līmenis

Inspicē 5 % no mencu daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē.

| c) | Jūrā veiktu inspekciju līmenis
  Elastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju kritēriji attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā mencu pārvaldības apgabalos, iespējams, paredzot atsevišķu kritēriju attiecībā uz patrulēšanas dienām īpašos apgabalos. |
| --- | --- |

c)

Jūrā veiktu inspekciju līmenis

Elastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju kritēriji attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā mencu pārvaldības apgabalos, iespējams, paredzot atsevišķu kritēriju attiecībā uz patrulēšanas dienām īpašos apgabalos.

| d) | Aeronovērošanas līmenis
  Elastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, un ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus. |
| --- | --- |

d)

Aeronovērošanas līmenis

Elastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, un ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus.

---

III PIELIKUMS

VALSTS KONTROLES RĪCĪBAS PROGRAMMU SATURS

Valsts kontroles rīcības programmu mērķis ir, inter alia, precizēt turpmāk norādītos jautājumus.

1.   Kontroles līdzekļi

Cilvēkresursi

| a) | Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto. |
| --- | --- |

a)

Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto.

Tehniskie resursi

| b) | Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto. |
| --- | --- |

b)

Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto.

Finanšu resursi

| c) | Budžeta resursu iedalīšana, lai izvietotu cilvēkresursus, patruļkuģus un lidaparātus. |
| --- | --- |

c)

Budžeta resursu iedalīšana, lai izvietotu cilvēkresursus, patruļkuģus un lidaparātus.

2.   Informācijas par zvejas darbībām elektroniska reģistrēšana un paziņošana

Sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 19., 23., 24. un 25. pantam.

3.   Ostu apstiprināšana

Attiecīgā gadījumā ostu saraksts, kas norādītas mencu izkraušanai saskaņā ar 25. pantu.

4.   Paziņošana pirms izkraušanas

To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 24. pantam.

5.   Izkrāvumu kontrole

Jebkuru iekārtu un/vai sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 19., 20., 21. un 28. pantam.

6.   Inspekcijas procedūras

Valsts kontroles rīcības programmās nosaka procedūras, ko ievēros:

| a) | veicot inspekcijas jūrā vai uz zemes; |
| --- | --- |

a)

veicot inspekcijas jūrā vai uz zemes;

| b) | sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis apstiprinājušas par atbildīgajām iestādēm valsts kontroles rīcības programmās attiecībā uz mencām; |
| --- | --- |

b)

sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis apstiprinājušas par atbildīgajām iestādēm valsts kontroles rīcības programmās attiecībā uz mencām;

| c) | veicot kopīgu uzraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp, nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos. |
| --- | --- |

c)

veicot kopīgu uzraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp, nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos.

---

IV PIELIKUMS

13. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētā līnija

Regulas 13. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto līniju nosaka, loksodromas secīgi savienojot ar šādiem minētiem atrašanās punktiem saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

| | 54 °30′N, 10 °35′W |
| --- | --- |

54 °30′N, 10 °35′W

| | 55 °20′N, 9 °50′W |
| --- | --- |

55 °20′N, 9 °50′W

| | 55 °30′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

55 °30′N, 9 °20′W

| | 56 °40′N, 8 °55′W |
| --- | --- |

56 °40′N, 8 °55′W

| | 57 °0′N, 9 °0′W |
| --- | --- |

57 °0′N, 9 °0′W

| | 57 °20′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

57 °20′N, 9 °20′W

| | 57 °50′N, 9 °20′W |
| --- | --- |

57 °50′N, 9 °20′W

| | 58 °10′N, 9 °0′W |
| --- | --- |

58 °10′N, 9 °0′W

| | 58 °40′N, 7 °40′W |
| --- | --- |

58 °40′N, 7 °40′W

| | 59 °0′N, 7 °30′W |
| --- | --- |

59 °0′N, 7 °30′W

| | 59 °20′N, 6 °30′W |
| --- | --- |

59 °20′N, 6 °30′W

| | 59 °40′N, 6 °5′W |
| --- | --- |

59 °40′N, 6 °5′W

| | 59 °40′N, 5 °30′W |
| --- | --- |

59 °40′N, 5 °30′W

| | 60 °0′N, 4 °50′W |
| --- | --- |

60 °0′N, 4 °50′W

| | 60 °15′N, 4 °0′W. |
| --- | --- |

60 °15′N, 4 °0′W.

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1343/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 24. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | CR | 110,3 |
| MA | 71,6 |
| TR | 99,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 69,8 |
| TR | 134,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0709 90 70 | MA | 140,8 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 125,4 |
| 0805 10 20 | AR | 13,6 |
| BR | 44,6 |
| EG | 51,8 |
| MA | 70,1 |
| TR | 83,0 |
| UY | 30,6 |
| ZA | 57,3 |
| ZW | 31,4 |
| ZZ | 47,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 50,3 |
| IL | 66,4 |
| MA | 78,8 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 64,9 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 58,1 |
| 0808 10 80 | CA | 79,3 |
| CN | 75,1 |
| MK | 37,6 |
| US | 93,0 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 80,6 |
| 0808 20 50 | CN | 73,2 |
| TR | 35,0 |
| US | 121,1 |
| ZZ | 76,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

CR

110,3

MA

71,6

TR

99,2

ZZ

93,7

0707 00 05

JO

167,2

MA

69,8

TR

134,4

ZZ

123,8

0709 90 70

MA

140,8

TR

110,0

ZZ

125,4

0805 10 20

AR

13,6

BR

44,6

EG

51,8

MA

70,1

TR

83,0

UY

30,6

ZA

57,3

ZW

31,4

ZZ

47,8

0805 20 10

MA

74,9

TR

64,0

ZZ

69,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

50,3

IL

66,4

MA

78,8

TR

63,9

ZZ

64,9

0805 50 10

MA

64,0

TR

52,1

ZZ

58,1

0808 10 80

CA

79,3

CN

75,1

MK

37,6

US

93,0

ZA

118,0

ZZ

80,6

0808 20 50

CN

73,2

TR

35,0

US

121,1

ZZ

76,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1344/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar ko 2009. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (2), un jo īpaši tās 3. panta ceturto daļu,

tā kā:

Saskaņā ar normatīvajiem aktiem par lauksaimniecības produktu eksporta noteikumiem jāpublicē kompensāciju nomenklatūras pilnīgā redakcija, kas ir spēkā no 2009. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3846/87 groza šādi.

| 1) | Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

1)

Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

| 2) | Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“I. PIELIKUMS

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU NOMENKLATŪRA EKSPORTA KOMPENSĀCIJĀM

1.   Labība un kviešu vai rudzu milti, putraimi vai rupja maluma milti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Kvieši un labības maisījums: | |
| 1001 10 00 | – cietie kvieši: | |
| – – sēklas | 1001 10 00 9200 |
| – – citi | 1001 10 00 9400 |
| ex 1001 90 | – citi: | |
| – – citi plēkšņu kvieši, mīkstie kvieši un labības maisījums: | |
| 1001 90 91 | – – – mīksto kviešu un labības maisījuma sēklas | 1001 90 91 9000 |
| 1001 90 99 | – – – citi | 1001 90 99 9000 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 1002 00 00 9000 |
| 1003 00 | Mieži: | |
| 1003 00 10 | – sēklas | 1003 00 10 9000 |
| 1003 00 90 | – citi | 1003 00 90 9000 |
| 1004 00 00 | Auzas: | |
| – sēklas | 1004 00 00 9200 |
| – citi | 1004 00 00 9400 |
| 1005 | Kukurūza: | |
| ex 1005 10 | – sēklas: | |
| 1005 10 90 | – – citi | 1005 10 90 9000 |
| 1005 90 00 | – citi | 1005 90 00 9000 |
| 1007 00 | Graudu sorgo: | |
| 1007 00 90 | – citi | 1007 00 90 9000 |
| ex 1008 | Griķi, prosa un Kanāriju miežabrāļi; cita labība: | |
| 1008 20 00 | – prosa | 1008 20 00 9000 |
| 1101 00 | Kviešu vai labības maisījuma milti: | |
| – kviešu milti: | |
| 1101 00 11 | – – cieto kviešu | 1101 00 11 9000 |
| 1101 00 15 | – – mīksto kviešu un plēkšņu kviešu | |
| – – – ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g | 1101 00 15 9100 |
| – – – ar pelnu saturu no 601 līdz 900 mg/100 g | 1101 00 15 9130 |
| – – – ar pelnu saturu no 901 līdz 1 100 mg/100 g | 1101 00 15 9150 |
| – – – ar pelnu saturu no 1 101 līdz 1 650 mg/100 g | 1101 00 15 9170 |
| – – – ar pelnu saturu no 1 651 līdz 1 900 mg/100 g | 1101 00 15 9180 |
| – – – ar pelnu saturu vairāk nekā 1 900 mg/100 g | 1101 00 15 9190 |
| 1101 00 90 | – labības maisījuma milti | 1101 00 90 9000 |
| ex 1102 | Labības milti, izņemot kviešu vai labības maisījuma miltus: | |
| 1102 10 00 | – rudzu milti: | |
| – – ar pelnu saturu no 0 līdz 1 400 mg/100 g | 1102 10 00 9500 |
| – – ar pelnu saturu no 1 400 līdz 2 000 mg/100 g | 1102 10 00 9700 |
| – – ar pelnu saturu vairāk nekā 2 000 mg/100 g | 1102 10 00 9900 |
| ex 1103 | Labības putraimi, rupja maluma milti un zirnīši: | |
| – putraimi un rupja maluma milti: | |
| 1103 11 | – – kviešu milti: | |
| 1103 11 10 | – – – cieto kviešu: | |
| – – – – ar pelnu saturu no 0 līdz 1 300 mg/100 g: | |
| – – – – – rupja maluma milti, no kuriem mazāk nekā 10 % no svara var izbirt caur sietu ar 0,160 mm aci | 1103 11 10 9200 |
| – – – – – citi | 1103 11 10 9400 |
| – – – – ar pelnu saturu vairāk nekā 1 300 mg/100 g | 1103 11 10 9900 |
| 1103 11 90 | – – – parasto kviešu un plēkšņu kviešu: | |
| – – – – ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g | 1103 11 90 9200 |
| – – – – ar pelnu saturu, kas pārsniedz 600 mg/100 g | 1103 11 90 9800 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

1001

Kvieši un labības maisījums:

1001 10 00

– cietie kvieši:

– – sēklas

1001 10 00 9200

– – citi

1001 10 00 9400

ex 1001 90

– citi:

– – citi plēkšņu kvieši, mīkstie kvieši un labības maisījums:

1001 90 91

– – – mīksto kviešu un labības maisījuma sēklas

1001 90 91 9000

1001 90 99

– – – citi

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rudzi

1002 00 00 9000

1003 00

Mieži:

1003 00 10

– sēklas

1003 00 10 9000

1003 00 90

– citi

1003 00 90 9000

1004 00 00

Auzas:

– sēklas

1004 00 00 9200

– citi

1004 00 00 9400

1005

Kukurūza:

ex 1005 10

– sēklas:

1005 10 90

– – citi

1005 10 90 9000

1005 90 00

– citi

1005 90 00 9000

1007 00

Graudu sorgo:

1007 00 90

– citi

1007 00 90 9000

ex 1008

Griķi, prosa un Kanāriju miežabrāļi; cita labība:

1008 20 00

– prosa

1008 20 00 9000

1101 00

Kviešu vai labības maisījuma milti:

– kviešu milti:

1101 00 11

– – cieto kviešu

1101 00 11 9000

1101 00 15

– – mīksto kviešu un plēkšņu kviešu

– – – ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g

1101 00 15 9100

– – – ar pelnu saturu no 601 līdz 900 mg/100 g

1101 00 15 9130

– – – ar pelnu saturu no 901 līdz 1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

– – – ar pelnu saturu no 1 101 līdz 1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

– – – ar pelnu saturu no 1 651 līdz 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

– – – ar pelnu saturu vairāk nekā 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

– labības maisījuma milti

1101 00 90 9000

ex 1102

Labības milti, izņemot kviešu vai labības maisījuma miltus:

1102 10 00

– rudzu milti:

– – ar pelnu saturu no 0 līdz 1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

– – ar pelnu saturu no 1 400 līdz 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

– – ar pelnu saturu vairāk nekā 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un zirnīši:

– putraimi un rupja maluma milti:

1103 11

– – kviešu milti:

1103 11 10

– – – cieto kviešu:

– – – – ar pelnu saturu no 0 līdz 1 300 mg/100 g:

– – – – – rupja maluma milti, no kuriem mazāk nekā 10 % no svara var izbirt caur sietu ar 0,160 mm aci

1103 11 10 9200

– – – – – citi

1103 11 10 9400

– – – – ar pelnu saturu vairāk nekā 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

– – – parasto kviešu un plēkšņu kviešu:

– – – – ar pelnu saturu no 0 līdz 600 mg/100 g

1103 11 90 9200

– – – – ar pelnu saturu, kas pārsniedz 600 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Rīsi un šķeltie rīsi

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Rīsi: | |
| 1006 20 | – lobītie (brūnie) rīsi: | |
| – – tvaicēti: | |
| 1006 20 11 | – – – apaļgraudu | 1006 20 11 9000 |
| 1006 20 13 | – – – vidējgraudu | 1006 20 13 9000 |
| – – – gargraudu: | |
| 1006 20 15 | – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 | 1006 20 15 9000 |
| 1006 20 17 | – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3 | 1006 20 17 9000 |
| – – citi: | |
| 1006 20 92 | – – – apaļgraudu | 1006 20 92 9000 |
| 1006 20 94 | – – – vidējgraudu | 1006 20 94 9000 |
| – – – gargraudu: | |
| 1006 20 96 | – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 | 1006 20 96 9000 |
| 1006 20 98 | – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3 | 1006 20 98 9000 |
| 1006 30 | – daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti: | |
| – – daļēji slīpēti rīsi: | |
| – – – tvaicēti: | |
| 1006 30 21 | – – – – apaļgraudu | 1006 30 21 9000 |
| 1006 30 23 | – – – – vidējgraudu | 1006 30 23 9000 |
| – – – – gargraudu: | |
| 1006 30 25 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 | 1006 30 25 9000 |
| 1006 30 27 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3 | 1006 30 27 9000 |
| – – – citi: | |
| 1006 30 42 | – – – – apaļgraudu | 1006 30 42 9000 |
| 1006 30 44 | – – – – vidējgraudu | 1006 30 44 9000 |
| – – – – gargraudu: | |
| 1006 30 46 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3 | 1006 30 46 9000 |
| 1006 30 48 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3 | 1006 30 48 9000 |
| – – pilnīgi slīpēti rīsi: | |
| – – – tvaicēti: | |
| 1006 30 61 | – – – – apaļgraudu: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 61 9100 |
| – – – – – citi | 1006 30 61 9900 |
| 1006 30 63 | – – – – vidējgraudu: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 63 9100 |
| – – – – – citi | 1006 30 63 9900 |
| – – – – gargraudu: | |
| 1006 30 65 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3: | |
| – – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 65 9100 |
| – – – – – – citi | 1006 30 65 9900 |
| 1006 30 67 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3: | |
| – – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 67 9100 |
| – – – – – – citi | 1006 30 67 9900 |
| – – – citi: | |
| 1006 30 92 | – – – – apaļgraudu: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 92 9100 |
| – – – – – citi | 1006 30 92 9900 |
| 1006 30 94 | – – – – vidējgraudu: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 94 9100 |
| – – – – – citi | 1006 30 94 9900 |
| – – – – gargraudu: | |
| 1006 30 96 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3: | |
| – – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 96 9100 |
| – – – – – – citi | 1006 30 96 9900 |
| 1006 30 98 | – – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3: | |
| – – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk | 1006 30 98 9100 |
| – – – – – – citi | 1006 30 98 9900 |
| 1006 40 00 | – šķeltie rīsi | 1006 40 00 9000 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

1006

Rīsi:

1006 20

– lobītie (brūnie) rīsi:

– – tvaicēti:

1006 20 11

– – – apaļgraudu

1006 20 11 9000

1006 20 13

– – – vidējgraudu

1006 20 13 9000

– – – gargraudu:

1006 20 15

– – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

– – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3

1006 20 17 9000

– – citi:

1006 20 92

– – – apaļgraudu

1006 20 92 9000

1006 20 94

– – – vidējgraudu

1006 20 94 9000

– – – gargraudu:

1006 20 96

– – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

– – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3

1006 20 98 9000

1006 30

– daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti:

– – daļēji slīpēti rīsi:

– – – tvaicēti:

1006 30 21

– – – – apaļgraudu

1006 30 21 9000

1006 30 23

– – – – vidējgraudu

1006 30 23 9000

– – – – gargraudu:

1006 30 25

– – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

– – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3

1006 30 27 9000

– – – citi:

1006 30 42

– – – – apaļgraudu

1006 30 42 9000

1006 30 44

– – – – vidējgraudu

1006 30 44 9000

– – – – gargraudu:

1006 30 46

– – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

– – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3

1006 30 48 9000

– – pilnīgi slīpēti rīsi:

– – – tvaicēti:

1006 30 61

– – – – apaļgraudu:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 61 9100

– – – – – citi

1006 30 61 9900

1006 30 63

– – – – vidējgraudu:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 63 9100

– – – – – citi

1006 30 63 9900

– – – – gargraudu:

1006 30 65

– – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3:

– – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 65 9100

– – – – – – citi

1006 30 65 9900

1006 30 67

– – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3:

– – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 67 9100

– – – – – – citi

1006 30 67 9900

– – – citi:

1006 30 92

– – – – apaļgraudu:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 92 9100

– – – – – citi

1006 30 92 9900

1006 30 94

– – – – vidējgraudu:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 94 9100

– – – – – citi

1006 30 94 9900

– – – – gargraudu:

1006 30 96

– – – – – ar garuma/platuma attiecību lielāku par 2, bet mazāku par 3:

– – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 96 9100

– – – – – – citi

1006 30 96 9900

1006 30 98

– – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu ar vai lielāku par 3:

– – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 5 kg vai mazāk

1006 30 98 9100

– – – – – – citi

1006 30 98 9900

1006 40 00

– šķeltie rīsi

1006 40 00 9000

3.   Labības pārstrādes produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Labības milti, izņemot kviešu vai labības maisījuma miltus: | |
| ex 1102 20 | – kukurūzas milti: | |
| ex 1102 20 10 | – – ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara: | |
| – – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,3 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 svara % (2) | 1102 20 10 9200 |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 1,3 %, bet ne vairāk par 1,5 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 svara % (2) | 1102 20 10 9400 |
| ex 1102 20 90 | – – citi: | |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk par 1,7 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 svara % (2) | 1102 20 90 9200 |
| ex 1102 90 | – citi: | |
| 1102 90 10 | – – miežu milti: | |
| – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara | 1102 90 10 9100 |
| – – – citi | 1102 90 10 9900 |
| ex 1102 90 30 | – – auzu milti: | |
| – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1,8 % no svara, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta | 1102 90 30 9100 |
| ex 1103 | Labības putraimi, rupja maluma milti un zirnīši: | |
| – putraimi un rupja maluma milti: | |
| ex 1103 13 | – – kukurūzas: | |
| ex 1103 13 10 | – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara: | |
| – – – – ar tauku saturu ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,6 svara %, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) | 1103 13 10 9100 |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 0,9 % no svara, bet ne vairāk par 1,3 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) | 1103 13 10 9300 |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 1,3 % no svara, bet ne vairāk par 1,5 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1,0 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) | 1103 13 10 9500 |
| ex 1103 13 90 | – – – citi: | |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk par 1,7 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3) | 1103 13 90 9100 |
| ex 1103 19 | – – citas labības: | |
| 1103 19 10 | – – – rudzu | 1103 19 10 9000 |
| ex 1103 19 30 | – – – miežu: | |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara | 1103 19 30 9100 |
| ex 1103 19 40 | – – – auzu: | |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta | 1103 19 40 9100 |
| ex 1103 20 | – zirnīši: | |
| 1103 20 20 | – – miežu | 1103 20 20 9000 |
| 1103 20 60 | – – kviešu | 1103 20 60 9000 |
| ex 1104 | Citādi apstrādāti graudi (piemēram, spraukti, placināti, pārslās, grūbās, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; graudu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti: | |
| – placināti vai pārslās: | |
| ex 1104 12 | – – auzu: | |
| ex 1104 12 90 | – – – pārslās: | |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta | 1104 12 90 9100 |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs pārsniedz 0,1 %, bet nepārsniedz 1,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta | 1104 12 90 9300 |
| ex 1104 19 | – – citas labības: | |
| 1104 19 10 | – – – kviešu | 1104 19 10 9000 |
| ex 1104 19 50 | – – – kukurūzas: | |
| – – – – pārslās: | |
| – – – – – ar tauku saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,7 % no svara (3) | 1104 19 50 9110 |
| – – – – – ar tauku saturu sausnā vairāk par 0,9 % no svara, bet ne vairāk par 1,3 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara (3) | 1104 19 50 9130 |
| – – – miežu: | |
| ex 1104 19 69 | – – – – pārslās: | |
| – – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara | 1104 19 69 9100 |
| – citi apstrādāti graudi (piemēram, spraukti, grūbās, šķelti vai drupināti): | |
| ex 1104 22 | – – auzu: | |
| ex 1104 22 20 | – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti): | |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar apvalka saturu ne vairāk par 0,5 %, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 22 20 9100 |
| ex 1104 22 30 | – – – atsēnaloti, šķelti vai drupināti (“Grütze” vai “grutten”): | |
| – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar apvalka saturu ne vairāk par 0,1 %, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 22 30 9100 |
| ex 1104 23 | – – kukurūzas: | |
| ex 1104 23 10 | – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti: | |
| – – – – ar tauku saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,6 % no svara (“Grütze” vai “grutten”), atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 23 10 9100 |
| – – – – ar tauku saturu sausnā vairāk par 0,9 %, bet ne vairāk par 1,3 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara (“Grütze” vai “grutten”), atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 23 10 9300 |
| 1104 29 | – – citas labības: | |
| – – – miežu: | |
| ex 1104 29 01 | – – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti): | |
| – – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 29 01 9100 |
| ex 1104 29 03 | – – – – atsēnaloti un šķelti vai drupināti (“Grütze” vai “grutten”): | |
| – – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 29 03 9100 |
| ex 1104 29 05 | – – – – grūbas: | |
| – – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara (bez talka): | |
| – – – – – – pirmās kategorijas, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 29 05 9100 |
| – – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara (bez talka): | |
| – – – – – – otrās kategorijas, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 29 05 9300 |
| – – – citi: | |
| – – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti: | |
| ex 1104 29 11 | – – – – – kviešu, nešķelti un nedrupināti, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai | 1104 29 11 9000 |
| – – – – citādi neapstrādāti, kā tikai drupināti: | |
| 1104 29 51 | – – – – – kviešu | 1104 29 51 9000 |
| 1104 29 55 | – – – – – rudzu | 1104 29 55 9000 |
| 1104 30 | – Labības dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti: | |
| 1104 30 10 | – – kviešu | 1104 30 10 9000 |
| 1104 30 90 | – – citas labības | 1104 30 90 9000 |
| 1107 | Iesals, grauzdēts vai negrauzdēts: | |
| 1107 10 | – negrauzdēts: | |
| – – kviešu: | |
| 1107 10 11 | – – – miltu veidā | 1107 10 11 9000 |
| 1107 10 19 | – – – cits | 1107 10 19 9000 |
| – – cits: | |
| 1107 10 91 | – – – miltu veidā | 1107 10 91 9000 |
| 1107 10 99 | – – – cits | 1107 10 99 9000 |
| 1107 20 00 | – grauzdēts | 1107 20 00 9000 |
| ex 1108 | Cietes; inulīns: | |
| – cietes (4): | |
| ex 1108 11 00 | – – kviešu ciete: | |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % | 1108 11 00 9200 |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5) | 1108 11 00 9300 |
| ex 1108 12 00 | – – kukurūzas ciete: | |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % | 1108 12 00 9200 |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5) | 1108 12 00 9300 |
| ex 1108 13 00 | – – kartupeļu ciete: | |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 80 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % | 1108 13 00 9200 |
| – – – ar sausnas saturu ne mazāk par 77 %, bet mazāk par 80 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5) | 1108 13 00 9300 |
| ex 1108 19 | – – citas cietes: | |
| ex 1108 19 10 | – – – rīsu ciete: | |
| – – – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % | 1108 19 10 9200 |
| – – – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5) | 1108 19 10 9300 |
| ex 1109 00 00 | Žāvēts vai nežāvēts kviešu lipeklis: | |
| – žāvēts kviešu lipeklis ar proteīna saturu sausnā 82 % no svara vai vairāk (N × 6,25) | 1109 00 00 9100 |
| ex 1702 | Citi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietas vielas veidā; cukura sīrupi bez krāsas vai garšas piedevām; mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu; karamele: | |
| ex 1702 30 | – glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausnā satur mazāk nekā 20 % no svara fruktozes: | |
| – – citi: | |
| 1702 30 50 | – – – aglomerēta vai neaglomerēta balta kristāliska pulvera veidā | 1702 30 50 9000 |
| 1702 30 90 | – – – citi (6) | 1702 30 90 9000 |
| ex 1702 40 | – glikoze un glikozes sīrups, kas sausnā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru: | |
| 1702 40 90 | – – citi (6) | 1702 40 90 9000 |
| ex 1702 90 | – citi, ieskaitot invertcukuru, un citi cukura un cukura sīrupa maisījumi, kas sausnā satur 50 % no svara fruktozes: | |
| 1702 90 50 | – – maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups: | |
| – – – maltodekstrīns aglomerētas vai neaglomerētas baltas cietas vielas veidā | 1702 90 50 9100 |
| – – – citi (6) | 1702 90 50 9900 |
| – – karamele: | |
| – – – citi: | |
| 1702 90 75 | – – – – aglomerēta vai neaglomerēta pulvera veidā | 1702 90 75 9000 |
| 1702 90 79 | – – – – citi | 1702 90 79 9000 |
| 2106 | Citur neminēti pārtikas izstrādājumi: | |
| ex 2106 90 | – citi: | |
| – – cukura sīrupi ar garšas vai krāsas piedevām: | |
| – – – citi: | |
| 2106 90 55 | – – – – glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups (6) | 2106 90 55 9000 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 1102

Labības milti, izņemot kviešu vai labības maisījuma miltus:

ex 1102 20

– kukurūzas milti:

ex 1102 20 10

– – ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara:

– – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,3 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 svara % (2)

1102 20 10 9200

– – – ar tauku saturu vairāk par 1,3 %, bet ne vairāk par 1,5 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 svara % (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

– – citi:

– – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk par 1,7 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 svara % (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

– citi:

1102 90 10

– – miežu milti:

– – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara

1102 90 10 9100

– – – citi

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

– – auzu milti:

– – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1,8 % no svara, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta

1102 90 30 9100

ex 1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un zirnīši:

– putraimi un rupja maluma milti:

ex 1103 13

– – kukurūzas:

ex 1103 13 10

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara:

– – – – ar tauku saturu ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,6 svara %, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9100

– – – – ar tauku saturu vairāk par 0,9 % no svara, bet ne vairāk par 1,3 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9300

– – – – ar tauku saturu vairāk par 1,3 % no svara, bet ne vairāk par 1,5 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1,0 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk par 1,7 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara, kam ne vairāk par 30 % izbirst caur sietu ar 315 mikrometru lielu atvērumu un ne vairāk par 5 % izbirst caur sietu ar 150 mikrometru lielu atvērumu (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

– – citas labības:

1103 19 10

– – – rudzu

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

– – – miežu:

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

– – – auzu:

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta

1103 19 40 9100

ex 1103 20

– zirnīši:

1103 20 20

– – miežu

1103 20 20 9000

1103 20 60

– – kviešu

1103 20 60 9000

ex 1104

Citādi apstrādāti graudi (piemēram, spraukti, placināti, pārslās, grūbās, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; graudu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti:

– placināti vai pārslās:

ex 1104 12

– – auzu:

ex 1104 12 90

– – – pārslās:

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs nepārsniedz 0,1 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta

1104 12 90 9100

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, kam apvalku saturs pārsniedz 0,1 %, bet nepārsniedz 1,5 %, mitruma saturs nepārsniedz 12 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta

1104 12 90 9300

ex 1104 19

– – citas labības:

1104 19 10

– – – kviešu

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

– – – kukurūzas:

– – – – pārslās:

– – – – – ar tauku saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,7 % no svara (3)

1104 19 50 9110

– – – – – ar tauku saturu sausnā vairāk par 0,9 % no svara, bet ne vairāk par 1,3 % no svara, un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara (3)

1104 19 50 9130

– – – miežu:

ex 1104 19 69

– – – – pārslās:

– – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara

1104 19 69 9100

– citi apstrādāti graudi (piemēram, spraukti, grūbās, šķelti vai drupināti):

ex 1104 22

– – auzu:

ex 1104 22 20

– – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti):

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar apvalka saturu ne vairāk par 0,5 %, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

– – – atsēnaloti, šķelti vai drupināti (“Grütze” vai “grutten”):

– – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 2,3 % no svara, ar apvalka saturu ne vairāk par 0,1 %, ar mitruma saturu ne vairāk par 11 %, un kam peroksidāze ir virtuāli inaktivēta atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 22 30 9100

ex 1104 23

– – kukurūzas:

ex 1104 23 10

– – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti:

– – – – ar tauku saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,6 % no svara (“Grütze” vai “grutten”), atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 23 10 9100

– – – – ar tauku saturu sausnā vairāk par 0,9 %, bet ne vairāk par 1,3 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,8 % no svara (“Grütze” vai “grutten”), atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1)
   (3) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 23 10 9300

1104 29

– – citas labības:

– – – miežu:

ex 1104 29 01

– – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti):

– – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

– – – – atsēnaloti un šķelti vai drupināti (“Grütze” vai “grutten”):

– – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara un jēlšķiedras saturu sausnā ne vairāk par 0,9 % no svara, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

– – – – grūbas:

– – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara (bez talka):

– – – – – – pirmās kategorijas, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 05 9100

– – – – – ar pelnu saturu sausnā ne vairāk par 1 % no svara (bez talka):

– – – – – – otrās kategorijas, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 05 9300

– – – citi:

– – – – atsēnaloti (lobīti vai spraukti), arī šķelti vai drupināti:

ex 1104 29 11

– – – – – kviešu, nešķelti un nedrupināti, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 821/68 (1) pielikumā sniegtajai definīcijai

1104 29 11 9000

– – – – citādi neapstrādāti, kā tikai drupināti:

1104 29 51

– – – – – kviešu

1104 29 51 9000

1104 29 55

– – – – – rudzu

1104 29 55 9000

1104 30

– Labības dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti:

1104 30 10

– – kviešu

1104 30 10 9000

1104 30 90

– – citas labības

1104 30 90 9000

1107

Iesals, grauzdēts vai negrauzdēts:

1107 10

– negrauzdēts:

– – kviešu:

1107 10 11

– – – miltu veidā

1107 10 11 9000

1107 10 19

– – – cits

1107 10 19 9000

– – cits:

1107 10 91

– – – miltu veidā

1107 10 91 9000

1107 10 99

– – – cits

1107 10 99 9000

1107 20 00

– grauzdēts

1107 20 00 9000

ex 1108

Cietes; inulīns:

– cietes (4):

ex 1108 11 00

– – kviešu ciete:

– – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 %

1108 11 00 9200

– – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

– – kukurūzas ciete:

– – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 %

1108 12 00 9200

– – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

– – kartupeļu ciete:

– – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 80 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 %

1108 13 00 9200

– – – ar sausnas saturu ne mazāk par 77 %, bet mazāk par 80 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

– – citas cietes:

ex 1108 19 10

– – – rīsu ciete:

– – – – ar sausnas saturu ne mazāk kā 87 % un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 %

1108 19 10 9200

– – – – ar sausnas saturu ne mazāk par 84 %, bet mazāk par 87 %, un sausnas tīrību ne mazāk kā 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Žāvēts vai nežāvēts kviešu lipeklis:

– žāvēts kviešu lipeklis ar proteīna saturu sausnā 82 % no svara vai vairāk (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Citi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietas vielas veidā; cukura sīrupi bez krāsas vai garšas piedevām; mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu; karamele:

ex 1702 30

– glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausnā satur mazāk nekā 20 % no svara fruktozes:

– – citi:

1702 30 50

– – – aglomerēta vai neaglomerēta balta kristāliska pulvera veidā

1702 30 50 9000

1702 30 90

– – – citi (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

– glikoze un glikozes sīrups, kas sausnā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru:

1702 40 90

– – citi (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

– citi, ieskaitot invertcukuru, un citi cukura un cukura sīrupa maisījumi, kas sausnā satur 50 % no svara fruktozes:

1702 90 50

– – maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups:

– – – maltodekstrīns aglomerētas vai neaglomerētas baltas cietas vielas veidā

1702 90 50 9100

– – – citi (6)

1702 90 50 9900

– – karamele:

– – – citi:

1702 90 75

– – – – aglomerēta vai neaglomerēta pulvera veidā

1702 90 75 9000

1702 90 79

– – – – citi

1702 90 79 9000

2106

Citur neminēti pārtikas izstrādājumi:

ex 2106 90

– citi:

– – cukura sīrupi ar garšas vai krāsas piedevām:

– – – citi:

2106 90 55

– – – – glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups (6)

2106 90 55 9000

4.   Kombinētā lopbarība uz labības pamata

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Dzīvnieku barošanā izmantojami izstrādājumi (7): | |
| ex 2309 10 | – suņu barība vai kaķu barība, sagatavota pārdošanai mazumtirdzniecībā: | |
| – – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, uz ko attiecas 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55. apakšpozīcija, vai piena produktus: | |
| – – – kas satur cieti, glikozi, sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu: | |
| – – – – kas nesatur cieti vai satur 10 % no svara vai mazāk cietes (8)
   (9): | |
| 2309 10 11 | – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 10 11 9000 |
| 2309 10 13 | – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 10 13 9000 |
| – – – – kas satur vairāk nekā 10 % no svara, bet ne vairāk par 30 % no svara cietes (8): | |
| 2309 10 31 | – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 10 31 9000 |
| 2309 10 33 | – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 10 33 9000 |
| – – – – kas satur vairāk nekā 30 % no svara cietes (8): | |
| 2309 10 51 | – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 10 51 9000 |
| 2309 10 53 | – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 10 53 9000 |
| ex 2309 90 | – citi: | |
| – – citi, ieskaitot premiksus: | |
| – – – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, uz ko attiecas 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55 apakšpozīcija, vai piena produktus: | |
| – – – – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu: | |
| – – – – – kas nesatur cieti vai satur 10 % no svara vai mazāk cietes (8)
   (9): | |
| 2309 90 31 | – – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 90 31 9000 |
| 2309 90 33 | – – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 90 33 9000 |
| – – – – – kas satur vairāk nekā 10 % no svara, bet ne vairāk par 30 % no svara cietes (8): | |
| 2309 90 41 | – – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 90 41 9000 |
| 2309 90 43 | – – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 90 43 9000 |
| – – – – – kas satur vairāk nekā 30 % no svara cietes (8): | |
| 2309 90 51 | – – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu | 2309 90 51 9000 |
| 2309 90 53 | – – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu | 2309 90 53 9000 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

2309

Dzīvnieku barošanā izmantojami izstrādājumi (7):

ex 2309 10

– suņu barība vai kaķu barība, sagatavota pārdošanai mazumtirdzniecībā:

– – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, uz ko attiecas 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55. apakšpozīcija, vai piena produktus:

– – – kas satur cieti, glikozi, sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu:

– – – – kas nesatur cieti vai satur 10 % no svara vai mazāk cietes (8)
   (9):

2309 10 11

– – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 10 11 9000

2309 10 13

– – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 10 13 9000

– – – – kas satur vairāk nekā 10 % no svara, bet ne vairāk par 30 % no svara cietes (8):

2309 10 31

– – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 10 31 9000

2309 10 33

– – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 10 33 9000

– – – – kas satur vairāk nekā 30 % no svara cietes (8):

2309 10 51

– – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 10 51 9000

2309 10 53

– – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 10 53 9000

ex 2309 90

– citi:

– – citi, ieskaitot premiksus:

– – – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, uz ko attiecas 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55 apakšpozīcija, vai piena produktus:

– – – – kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu:

– – – – – kas nesatur cieti vai satur 10 % no svara vai mazāk cietes (8)
   (9):

2309 90 31

– – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 90 31 9000

2309 90 33

– – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 90 33 9000

– – – – – kas satur vairāk nekā 10 % no svara, bet ne vairāk par 30 % no svara cietes (8):

2309 90 41

– – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 90 41 9000

2309 90 43

– – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 90 43 9000

– – – – – kas satur vairāk nekā 30 % no svara cietes (8):

2309 90 51

– – – – – – kas nesatur piena produktus vai satur mazāk nekā 10 % no svara tādu produktu

2309 90 51 9000

2309 90 53

– – – – – – kas satur ne mazāk kā 10 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara piena produktu

2309 90 53 9000

5.   Liellopu gaļa un teļa gaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Dzīvi liellopi: | |
| ex 0102 10 | – tīršķirnes vaislas lopi: | |
| ex 0102 10 10 | – – teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei): | |
| – – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg: | |
| – – – – līdz 30 mēnešu vecumam | 0102 10 10 9140 |
| – – – – citi | 0102 10 10 9150 |
| ex 0102 10 30 | – – govis: | |
| – – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg: | |
| – – – – līdz 30 mēnešu vecumam | 0102 10 30 9140 |
| – – – – citi | 0102 10 30 9150 |
| ex 0102 10 90 | – – citi: | |
| – – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 300 kg | 0102 10 90 9120 |
| ex 0102 90 | – citi: | |
| – – mājlopi: | |
| – – – ar svaru, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg: | |
| ex 0102 90 41 | – – – – kaušanai: | |
| – – – – – ar svaru, kas pārsniedz 220 kg | 0102 90 41 9100 |
| – – – ar svaru, kas pārsniedz 300 kg: | |
| – – – – teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei): | |
| 0102 90 51 | – – – – – kaušanai | 0102 90 51 9000 |
| 0102 90 59 | – – – – – citi | 0102 90 59 9000 |
| – – – – govis: | |
| 0102 90 61 | – – – – – kaušanai | 0102 90 61 9000 |
| 0102 90 69 | – – – – – citi | 0102 90 69 9000 |
| – – – – citi: | |
| 0102 90 71 | – – – – – kaušanai | 0102 90 71 9000 |
| 0102 90 79 | – – – – – citi | 0102 90 79 9000 |
| 0201 | Svaiga vai atvēsināta liellopu gaļa: | |
| 0201 10 00 | – liemeņi un pusliemeņi: | |
| – – liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir ne mazāk kā 10 ribas: | |
| – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 10 00 9110 |
| – – – citi | 0201 10 00 9120 |
| – – citi: | |
| – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 10 00 9130 |
| – – – citi | 0201 10 00 9140 |
| 0201 20 | – citi izcirtņi ar kaulu: | |
| 0201 20 20 | – – priekšējās un pakaļējās (“kompensētās”) liemeņa ceturtdaļas: | |
| – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 20 20 9110 |
| – – – citi | 0201 20 20 9120 |
| 0201 20 30 | – – nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas: | |
| – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 20 30 9110 |
| – – – citi | 0201 20 30 9120 |
| 0201 20 50 | – – nesadalītas vai sadalītas liemeņa pakaļējās ceturtdaļas: | |
| – – – ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem: | |
| – – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 20 50 9110 |
| – – – – citi | 0201 20 50 9120 |
| – – – ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem: | |
| – – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10) | 0201 20 50 9130 |
| – – – – citi | 0201 20 50 9140 |
| ex 0201 20 90 | – – citi: | |
| – – – kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara | 0201 20 90 9700 |
| 0201 30 00 | – bez kauliem: | |
| – – izcirtņi bez kauliem, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem | 0201 30 00 9050 |
| – – izcirtņi bez kauliem, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15) | 0201 30 00 9060 |
| – – citi, citi, katrs gabals atsevišķi iesaiņots, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 55 % vai vairāk (15): | |
| – – – no pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu pakaļējām liemeņa ceturtdaļām ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11) | 0201 30 00 9100 |
| – – – no nesadalītām vai sadalītām pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu priekšējām liemeņa ceturtdaļām, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11) | 0201 30 00 9120 |
| – – citi | 0201 30 00 9140 |
| ex 0202 | Saldēta liellopu gaļa: | |
| 0202 10 00 | – liemeņi un pusliemeņi: | |
| – – liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir vairāk nekā 10 ribas | 0202 10 00 9100 |
| – – citi | 0202 10 00 9900 |
| ex 0202 20 | – citi izcirtņi, ar kaulu: | |
| 0202 20 10 | – – priekšējās un pakaļējās (“kompensētās”) liemeņa ceturtdaļas | 0202 20 10 9000 |
| 0202 20 30 | – – nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas | 0202 20 30 9000 |
| 0202 20 50 | – – nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas: | |
| – – – ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem | 0202 20 50 9100 |
| – – – ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem | 0202 20 50 9900 |
| ex 0202 20 90 | – – citi: | |
| – – – kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara | 0202 20 90 9100 |
| 0202 30 | – bez kauliem: | |
| 0202 30 90 | – – citi: | |
| – – – izcirtņi bez kauliem, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem | 0202 30 90 9100 |
| – – – citi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15) | 0202 30 90 9200 |
| – – – citi | 0202 30 90 9900 |
| 0206 | Svaigi, atvēsināti vai saldēti liellopu, cūku, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu pārtikas subprodukti: | |
| 0206 10 | – liellopu, svaigi un atvēsināti: | |
| – – citi: | |
| 0206 10 95 | – – – diafragmas biezā daļa un plānā daļa | 0206 10 95 9000 |
| – liellopu, saldēti | |
| 0206 29 | – – citi: | |
| – – – citi: | |
| 0206 29 91 | – – – – diafragmas biezā daļa un plānā daļa | 0206 29 91 9000 |
| ex 0210 | Gaļa un pārtikas gaļas subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti vai rupja maluma milti: | |
| ex 0210 20 | – liellopu gaļa: | |
| ex 0210 20 90 | – – bez kauliem: | |
| – – – sālīta un žāvēta | 0210 20 90 9100 |
| ex 1602 | Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: | |
| ex 1602 50 | – liellopu: | |
| – – citi: | |
| ex 1602 50 31 | – – – sālīta liellopu gaļa hermētiskā tarā; nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu: | |
| – – – – ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas: | |
| – – – – – 90 % vai vairāk: | |
| – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr.1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem | 1602 50 31 9125 |
| – – – – – 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %: | |
| – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem | 1602 50 31 9325 |
| ex 1602 50 95 | – – – citi, hermētiskā tarā: | |
| – – – – nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu: | |
| – – – – – ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,357 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas: | |
| – – – – – – 90 % vai vairāk: | |
| – – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem | 1602 50 95 9125 |
| – – – – – – 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %: | |
| – – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem | 1602 50 95 9325 |
| – – – – – – 60 % vai vairāk: | |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0102

Dzīvi liellopi:

ex 0102 10

– tīršķirnes vaislas lopi:

ex 0102 10 10

– – teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei):

– – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg:

– – – – līdz 30 mēnešu vecumam

0102 10 10 9140

– – – – citi

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

– – govis:

– – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 250 kg:

– – – – līdz 30 mēnešu vecumam

0102 10 30 9140

– – – – citi

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

– – citi:

– – – ar dzīvsvaru, kas vienāds ar vai lielāks par 300 kg

0102 10 90 9120

ex 0102 90

– citi:

– – mājlopi:

– – – ar svaru, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg:

ex 0102 90 41

– – – – kaušanai:

– – – – – ar svaru, kas pārsniedz 220 kg

0102 90 41 9100

– – – ar svaru, kas pārsniedz 300 kg:

– – – – teles (govis līdz pirmajai atnešanās reizei):

0102 90 51

– – – – – kaušanai

0102 90 51 9000

0102 90 59

– – – – – citi

0102 90 59 9000

– – – – govis:

0102 90 61

– – – – – kaušanai

0102 90 61 9000

0102 90 69

– – – – – citi

0102 90 69 9000

– – – – citi:

0102 90 71

– – – – – kaušanai

0102 90 71 9000

0102 90 79

– – – – – citi

0102 90 79 9000

0201

Svaiga vai atvēsināta liellopu gaļa:

0201 10 00

– liemeņi un pusliemeņi:

– – liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir ne mazāk kā 10 ribas:

– – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 10 00 9110

– – – citi

0201 10 00 9120

– – citi:

– – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 10 00 9130

– – – citi

0201 10 00 9140

0201 20

– citi izcirtņi ar kaulu:

0201 20 20

– – priekšējās un pakaļējās (“kompensētās”) liemeņa ceturtdaļas:

– – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 20 9110

– – – citi

0201 20 20 9120

0201 20 30

– – nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas:

– – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 30 9110

– – – citi

0201 20 30 9120

0201 20 50

– – nesadalītas vai sadalītas liemeņa pakaļējās ceturtdaļas:

– – – ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem:

– – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 50 9110

– – – – citi

0201 20 50 9120

– – – ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem:

– – – – no pieaugušiem vīriešu dzimuma liellopiem (10)

0201 20 50 9130

– – – – citi

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

– – citi:

– – – kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara

0201 20 90 9700

0201 30 00

– bez kauliem:

– – izcirtņi bez kauliem, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem

0201 30 00 9050

– – izcirtņi bez kauliem, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15)

0201 30 00 9060

– – citi, citi, katrs gabals atsevišķi iesaiņots, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 55 % vai vairāk (15):

– – – no pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu pakaļējām liemeņa ceturtdaļām ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11)

0201 30 00 9100

– – – no nesadalītām vai sadalītām pieaugušu vīriešu dzimuma liellopu priekšējām liemeņa ceturtdaļām, taisns izcirtnis vai izcirtnis, saukts “pistola” (11)

0201 30 00 9120

– – citi

0201 30 00 9140

ex 0202

Saldēta liellopu gaļa:

0202 10 00

– liemeņi un pusliemeņi:

– – liemeņa vai pusliemeņa priekšējā daļa ar visiem kauliem un sprandu, turklāt kakla un pleca gabalam ir vairāk nekā 10 ribas

0202 10 00 9100

– – citi

0202 10 00 9900

ex 0202 20

– citi izcirtņi, ar kaulu:

0202 20 10

– – priekšējās un pakaļējās (“kompensētās”) liemeņa ceturtdaļas

0202 20 10 9000

0202 20 30

– – nesadalītas vai sadalītas priekšējās liemeņa ceturtdaļas

0202 20 30 9000

0202 20 50

– – nesadalītas vai sadalītas pakaļējās liemeņa ceturtdaļas:

– – – ar maksimums astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem

0202 20 50 9100

– – – ar vairāk nekā astoņām ribām vai astoņiem ribu pāriem

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

– – citi:

– – – kaulu svars nepārsniedz vienu trešdaļu no izcirtņa svara

0202 20 90 9100

0202 30

– bez kauliem:

0202 30 90

– – citi:

– – – izcirtņi bez kauliem, ko eksportē uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (12) paredzētajiem nosacījumiem vai uz Kanādu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (13) paredzētajiem nosacījumiem

0202 30 90 9100

– – – citi, ieskaitot malto gaļu, ar vidējo liesas liellopu gaļas saturu (izņemot taukus) 78 % vai vairāk (15)

0202 30 90 9200

– – – citi

0202 30 90 9900

0206

Svaigi, atvēsināti vai saldēti liellopu, cūku, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu pārtikas subprodukti:

0206 10

– liellopu, svaigi un atvēsināti:

– – citi:

0206 10 95

– – – diafragmas biezā daļa un plānā daļa

0206 10 95 9000

– liellopu, saldēti

0206 29

– – citi:

– – – citi:

0206 29 91

– – – – diafragmas biezā daļa un plānā daļa

0206 29 91 9000

ex 0210

Gaļa un pārtikas gaļas subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti vai rupja maluma milti:

ex 0210 20

– liellopu gaļa:

ex 0210 20 90

– – bez kauliem:

– – – sālīta un žāvēta

0210 20 90 9100

ex 1602

Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

ex 1602 50

– liellopu:

– – citi:

ex 1602 50 31

– – – sālīta liellopu gaļa hermētiskā tarā; nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu:

– – – – ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,35 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas:

– – – – – 90 % vai vairāk:

– – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr.1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 31 9125

– – – – – 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %:

– – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

– – – citi, hermētiskā tarā:

– – – – nesatur citu dzīvnieku gaļu kā vien liellopu:

– – – – – ar kolagēna/proteīna attiecību ne vairāk par 0,357 (16) un kas pēc svara satur šādas liellopu gaļas (izņemot subproduktus un taukus) procentuālās daļas:

– – – – – – 90 % vai vairāk:

– – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 95 9125

– – – – – – 80 % vai vairāk, bet mazāk nekā 90 %:

– – – – – – – produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1731/2006 (14) izklāstītajiem nosacījumiem

1602 50 95 9325

– – – – – – 60 % vai vairāk:

6.   Cūkgaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Dzīvas cūkas: | |
| – citas: | |
| ex 0103 91 | – – kas sver mazāk nekā 50 kg: | |
| 0103 91 10 | – – – mājas cūkas | 0103 91 10 9000 |
| ex 0103 92 | – – kas sver 50 kg vai vairāk: | |
| – – – mājas cūkas: | |
| 0103 92 19 | – – – – citi | 0103 92 19 9000 |
| ex 0203 | Svaiga, atvēsināta vai saldēta cūkgaļa: | |
| – svaiga vai atvēsināta: | |
| ex 0203 11 | – – liemeņi un pusliemeņi: | |
| 0203 11 10 | – – – mājas cūku (28) | 0203 11 10 9000 |
| ex 0203 12 | – – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem: | |
| – – – mājas cūku: | |
| ex 0203 12 11 | – – – – gurnu daļa un tā izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 12 11 9100 |
| ex 0203 12 19 | – – – – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (29): | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 12 19 9100 |
| ex 0203 19 | – – citi: | |
| – – – mājas cūku: | |
| ex 0203 19 11 | – – – – priekšējās daļas un to izcirtņi (30): | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 19 11 9100 |
| ex 0203 19 13 | – – – – garie muguras gabali un to izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 19 13 9100 |
| ex 0203 19 15 | – – – – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara | 0203 19 15 9100 |
| – – – – citi: | |
| ex 0203 19 55 | – – – – – bez kauliem: | |
| – – – – – – kājas, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali, un to izcirtņi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) | 0203 19 55 9110 |
| – – – – – – vēdera daļas un to izcirtņi, ar kopējo skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara (17)
   (27) | 0203 19 55 9310 |
| – saldēta: | |
| ex 0203 21 | – – liemeņi un pusliemeņi: | |
| 0203 21 10 | – – – mājas cūku (28) | 0203 21 10 9000 |
| ex 0203 22 | – – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem: | |
| – – – mājas cūku: | |
| ex 0203 22 11 | – – – – šķiņķis un tā izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 22 11 9100 |
| ex 0203 22 19 | – – – – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (29): | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 22 19 9100 |
| ex 0203 29 | – – citi: | |
| – – – mājas cūku: | |
| ex 0203 29 11 | – – – – priekšējās daļas un to izcirtņi (30): | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 29 11 9100 |
| ex 0203 29 13 | – – – – garie muguras gabali un to izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0203 29 13 9100 |
| ex 0203 29 15 | – – – – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara | 0203 29 15 9100 |
| – – – – citi: | |
| ex 0203 29 55 | – – – – – bez kauliem: | |
| – – – – – – gurnu daļas, priekšējās daļas, plecu daļas ( (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) | 0203 29 55 9110 |
| ex 0210 | Gaļa un gaļas subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti; gaļas vai gaļas subproduktu milti un rupja maluma milti: | |
| – cūkgaļa: | |
| ex 0210 11 | – – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem: | |
| – – – mājas cūku: | |
| – – – – sālīti vai sālījumā: | |
| ex 0210 11 11 | – – – – – šķiņķis un tā izcirtņi: | |
| – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0210 11 11 9100 |
| – – – – žāvēta vai kūpināta | |
| ex 0210 11 31 | – – – – – šķiņķis un tā izcirtņi: | |
| – – – – – – “Prosciutto di Parma”, “Prosciutto di San Daniele” (18): | |
| – – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0210 11 31 9110 |
| – – – – – – citi: | |
| – – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0210 11 31 9910 |
| ex 0210 12 | – – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi: | |
| – – – mājas cūku: | |
| ex 0210 12 11 | – – – – sālīti vai sālījumā: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara | 0210 12 11 9100 |
| ex 0210 12 19 | – – – – žāvēti vai kūpināti: | |
| – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara | 0210 12 19 9100 |
| ex 0210 19 | – – citi: | |
| – – – mājas cūku: | |
| – – – – sālīti vai sālījumā: | |
| ex 0210 19 40 | – – – – – garie muguras gabali un to izcirtņi: | |
| – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara | 0210 19 40 9100 |
| ex 0210 19 50 | – – – – – citi: | |
| – – – – – – bez kauliem: | |
| – – – – – – – šķiņķis, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17) | 0210 19 50 9100 |
| – – – – – – – vēdera daļas un to izcirtņi, bez ādas (17): | |
| – – – – – – – – ar kopējo skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara | 0210 19 50 9310 |
| – – – – žāvēti vai kūpināti: | |
| – – – – – citi: | |
| ex 0210 19 81 | – – – – – – bez kauliem: | |
| – – – – – – – “Prosciutto di Parma”, “Prosciutto di San Daniele”, un to izcirtņi (18) | 0210 19 81 9100 |
| – – – – – – – šķiņķis, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali un to izcirtņ (17) | 0210 19 81 9300 |
| ex 1601 00 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu pamata: | |
| – citi (24): | |
| 1601 00 91 | – – desas, sausās vai uzziešanai, termiski neapstrādātas (20)
   (22): | |
| – – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus | 1601 00 91 9120 |
| – – – citi | 1601 00 91 9190 |
| 1601 00 99 | – – citi (19)
   (22): | |
| – – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus | 1601 00 99 9110 |
| – – – citi | 1601 00 99 9190 |
| ex 1602 | Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: | |
| – cūku: | |
| ex 1602 41 | – – šķiņķis un tā izcirtņi: | |
| ex 1602 41 10 | – – – mājas cūku (23): | |
| – – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (33) | 1602 41 10 9110 |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk nekā 1 kg | 1602 41 10 9130 |
| ex 1602 42 | – – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi: | |
| ex 1602 42 10 | – – – mājas cūku (23): | |
| – – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (34) | 1602 42 10 9110 |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk nekā 1 kg | 1602 42 10 9130 |
| ex 1602 49 | – – cita, ieskaitot maisījumus: | |
| – – – mājas cūku: | |
| – – – – satur 80 % no svara vai vairāk jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus: | |
| ex 1602 49 19 | – – – – – citi (23)
   (26): | |
| – – – – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25): | |
| – – – – – – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus: | |
| – – – – – – – – satur produktu, kas sastāv no skaidri atpazīstamiem muskuļu gaļas gabaliem, ko to izmēru dēļ nevar identificēt kā iegūtus no šķiņķiem, plecu daļām (priekšējiem šķiņķiem), garajiem muguras gabaliem vai kakla gabaliem, kopā ar mazām redzamu tauku daļiņām un nelieliem želejas nogulšņu daudzumiem | 1602 49 19 9130 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0103

Dzīvas cūkas:

– citas:

ex 0103 91

– – kas sver mazāk nekā 50 kg:

0103 91 10

– – – mājas cūkas

0103 91 10 9000

ex 0103 92

– – kas sver 50 kg vai vairāk:

– – – mājas cūkas:

0103 92 19

– – – – citi

0103 92 19 9000

ex 0203

Svaiga, atvēsināta vai saldēta cūkgaļa:

– svaiga vai atvēsināta:

ex 0203 11

– – liemeņi un pusliemeņi:

0203 11 10

– – – mājas cūku (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

– – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem:

– – – mājas cūku:

ex 0203 12 11

– – – – gurnu daļa un tā izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

– – – – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (29):

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 12 19 9100

ex 0203 19

– – citi:

– – – mājas cūku:

ex 0203 19 11

– – – – priekšējās daļas un to izcirtņi (30):

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

– – – – garie muguras gabali un to izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

– – – – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara

0203 19 15 9100

– – – – citi:

ex 0203 19 55

– – – – – bez kauliem:

– – – – – – kājas, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali, un to izcirtņi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

– – – – – – vēdera daļas un to izcirtņi, ar kopējo skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara (17)
   (27)

0203 19 55 9310

– saldēta:

ex 0203 21

– – liemeņi un pusliemeņi:

0203 21 10

– – – mājas cūku (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

– – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem:

– – – mājas cūku:

ex 0203 22 11

– – – – šķiņķis un tā izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

– – – – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (29):

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 22 19 9100

ex 0203 29

– – citi:

– – – mājas cūku:

ex 0203 29 11

– – – – priekšējās daļas un to izcirtņi (30):

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

– – – – garie muguras gabali un to izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

– – – – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara

0203 29 15 9100

– – – – citi:

ex 0203 29 55

– – – – – bez kauliem:

– – – – – – gurnu daļas, priekšējās daļas, plecu daļas ( (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Gaļa un gaļas subprodukti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti; gaļas vai gaļas subproduktu milti un rupja maluma milti:

– cūkgaļa:

ex 0210 11

– – šķiņķi, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi ar kauliem:

– – – mājas cūku:

– – – – sālīti vai sālījumā:

ex 0210 11 11

– – – – – šķiņķis un tā izcirtņi:

– – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0210 11 11 9100

– – – – žāvēta vai kūpināta

ex 0210 11 31

– – – – – šķiņķis un tā izcirtņi:

– – – – – – “Prosciutto di Parma”, “Prosciutto di San Daniele” (18):

– – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0210 11 31 9110

– – – – – – citi:

– – – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0210 11 31 9910

ex 0210 12

– – vēdera daļas (cauraugušas) un to izcirtņi:

– – – mājas cūku:

ex 0210 12 11

– – – – sālīti vai sālījumā:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

– – – – žāvēti vai kūpināti:

– – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara

0210 12 19 9100

ex 0210 19

– – citi:

– – – mājas cūku:

– – – – sālīti vai sālījumā:

ex 0210 19 40

– – – – – garie muguras gabali un to izcirtņi:

– – – – – – ar kopējo kaulu un skrimšļu saturu mazāk nekā 25 % no svara

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

– – – – – citi:

– – – – – – bez kauliem:

– – – – – – – šķiņķis, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali un to izcirtņi (17)

0210 19 50 9100

– – – – – – – vēdera daļas un to izcirtņi, bez ādas (17):

– – – – – – – – ar kopējo skrimšļu saturu mazāk nekā 15 % no svara

0210 19 50 9310

– – – – žāvēti vai kūpināti:

– – – – – citi:

ex 0210 19 81

– – – – – – bez kauliem:

– – – – – – – “Prosciutto di Parma”, “Prosciutto di San Daniele”, un to izcirtņi (18)

0210 19 81 9100

– – – – – – – šķiņķis, priekšējās daļas, plecu daļas (priekšējie šķiņķi) vai garie muguras gabali un to izcirtņ (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu pamata:

– citi (24):

1601 00 91

– – desas, sausās vai uzziešanai, termiski neapstrādātas (20)
   (22):

– – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus

1601 00 91 9120

– – – citi

1601 00 91 9190

1601 00 99

– – citi (19)
   (22):

– – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus

1601 00 99 9110

– – – citi

1601 00 99 9190

ex 1602

Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

– cūku:

ex 1602 41

– – šķiņķis un tā izcirtņi:

ex 1602 41 10

– – – mājas cūku (23):

– – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (33)

1602 41 10 9110

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk nekā 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

– – plecu daļas (priekšējie šķiņķi) un to izcirtņi:

ex 1602 42 10

– – – mājas cūku (23):

– – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru 1 kg vai vairāk (34)

1602 42 10 9110

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīrsvaru mazāk nekā 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

– – cita, ieskaitot maisījumus:

– – – mājas cūku:

– – – – satur 80 % no svara vai vairāk jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus:

ex 1602 49 19

– – – – – citi (23)
   (26):

– – – – – – termiski apstrādāti, kas satur 80 % no svara vai vairāk gaļas un tauku (24)
   (25):

– – – – – – – nesatur mājputnu gaļu vai subproduktus:

– – – – – – – – satur produktu, kas sastāv no skaidri atpazīstamiem muskuļu gaļas gabaliem, ko to izmēru dēļ nevar identificēt kā iegūtus no šķiņķiem, plecu daļām (priekšējiem šķiņķiem), garajiem muguras gabaliem vai kakla gabaliem, kopā ar mazām redzamu tauku daļiņām un nelieliem želejas nogulšņu daudzumiem

1602 49 19 9130

7.   Mājputnu gaļa

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Dzīvi mājputni jeb Gallus domesticussugas mājputni (vistas), pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas: | |
| – kas sver ne vairāk par 185 g: | |
| 0105 11 | – – Gallus domesticus sugas putni: | |
| – – – cilts vistu un vaislas vistu cāļi | |
| 0105 11 11 | – – – – dējējvistas | 0105 11 11 9000 |
| 0105 11 19 | – – – – citi | 0105 11 19 9000 |
| – – – citi: | |
| 0105 11 91 | – – – – dējējvistas | 0105 11 91 9000 |
| 0105 11 99 | – – – – citi | 0105 11 99 9000 |
| 0105 12 00 | – – tītari | 0105 12 00 9000 |
| ex 0105 19 | – – citi: | |
| 0105 19 20 | – – – zosis | 0105 19 20 9000 |
| ex 0207 | Svaiga, atvēsināta vai saldēta pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļa un subprodukti: | |
| – Gallus domesticus sugu mājputnu: | |
| ex 0207 12 | – – nesadalīti, saldēti: | |
| ex 0207 12 10 | – – – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “70 % cāļi”: | |
| – – – – ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – citi | 0207 12 10 9900 |
| ex 0207 12 90 | – – – noplūkti un izķidāti, bez galvām un kājām un bez kakla, sirds, aknām un šķilvja, t. s. “65 % cāļi”, vai citādi: | |
| – – – – “65 % cāļi”: | |
| – – – – – ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – – citi | 0207 12 90 9190 |
| – – – – Gallus domesticus sugas mājputni, noplūkti un izķidāti, bez galvām un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, neregulārā sastāvā: | |
| – – – – – Gallus domesticus sugas mājputni, ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – – citi | 0207 12 90 9990 |
| ex 0207 14 | – – izcirtņi un subprodukti, saldēti: | |
| – – – izcirtņi: | |
| – – – – ar kauliem: | |
| ex 0207 14 20 | – – – – – puses vai ceturtdaļas: | |
| – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – – – citi | 0207 14 20 9900 |
| ex 0207 14 60 | – – – – – kājas un to izcirtņi: | |
| – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – – – citi | 0207 14 60 9900 |
| ex 0207 14 70 | – – – – – citi: | |
| – – – – – – puses vai ceturtdaļas bez astes gabala: | |
| – – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem | |
| – – – – – – – citi | 0207 14 70 9190 |
| – – – – – – izcirtņi, kas sastāv no veselas kājas vai kājas daļas un muguras daļas, ja muguras svars nepārsniedz 25 % no kopējā svara | |
| – – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem augšstilbiem | |
| – – – – – – – citi | 0207 14 70 9290 |
| – tītaru: | |
| 0207 25 | – – nesadalīti, saldēti: | |
| 0207 25 10 | – – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “80 % tītars” | 0207 25 10 9000 |
| 0207 25 90 | – – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “73 % tītars”, vai citādi | 0207 25 90 9000 |
| ex 0207 27 | – – izcirtņi un subprodukti, saldēti: | |
| – – – izcirtņi: | |
| ex 0207 27 10 | – – – – bez kauliem: | |
| – – – – – homogenizēta gaļa, ieskaitot mehāniski atgūtu gaļu | |
| – – – – – citi | |
| – – – – – – izņemot astes gabalus | 0207 27 10 9990 |
| – – – – ar kauliem: | |
| – – – – – kājas un to izcirtņi: | |
| 0207 27 60 | – – – – – – stilbiņi un to izcirtņi | 0207 27 60 9000 |
| 0207 27 70 | – – – – – – citi | 0207 27 70 9000 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0105

Dzīvi mājputni jeb Gallus domesticussugas mājputni (vistas), pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas:

– kas sver ne vairāk par 185 g:

0105 11

– – Gallus domesticus sugas putni:

– – – cilts vistu un vaislas vistu cāļi

0105 11 11

– – – – dējējvistas

0105 11 11 9000

0105 11 19

– – – – citi

0105 11 19 9000

– – – citi:

0105 11 91

– – – – dējējvistas

0105 11 91 9000

0105 11 99

– – – – citi

0105 11 99 9000

0105 12 00

– – tītari

0105 12 00 9000

ex 0105 19

– – citi:

0105 19 20

– – – zosis

0105 19 20 9000

ex 0207

Svaiga, atvēsināta vai saldēta pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļa un subprodukti:

– Gallus domesticus sugu mājputnu:

ex 0207 12

– – nesadalīti, saldēti:

ex 0207 12 10

– – – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “70 % cāļi”:

– – – – ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – citi

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

– – – noplūkti un izķidāti, bez galvām un kājām un bez kakla, sirds, aknām un šķilvja, t. s. “65 % cāļi”, vai citādi:

– – – – “65 % cāļi”:

– – – – – ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – – citi

0207 12 90 9190

– – – – Gallus domesticus sugas mājputni, noplūkti un izķidāti, bez galvām un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, neregulārā sastāvā:

– – – – – Gallus domesticus sugas mājputni, ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – – citi

0207 12 90 9990

ex 0207 14

– – izcirtņi un subprodukti, saldēti:

– – – izcirtņi:

– – – – ar kauliem:

ex 0207 14 20

– – – – – puses vai ceturtdaļas:

– – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – – – citi

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

– – – – – kājas un to izcirtņi:

– – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – – – citi

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

– – – – – citi:

– – – – – – puses vai ceturtdaļas bez astes gabala:

– – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem krūšukaula galiem, augšstilbiem un lielajiem lielakauliem

– – – – – – – citi

0207 14 70 9190

– – – – – – izcirtņi, kas sastāv no veselas kājas vai kājas daļas un muguras daļas, ja muguras svars nepārsniedz 25 % no kopējā svara

– – – – – – – Gallus domesticus sugas mājputnu ar pilnībā pārkaulotiem augšstilbiem

– – – – – – – citi

0207 14 70 9290

– tītaru:

0207 25

– – nesadalīti, saldēti:

0207 25 10

– – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “80 % tītars”

0207 25 10 9000

0207 25 90

– – – noplūkti un izķidāti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t. s. “73 % tītars”, vai citādi

0207 25 90 9000

ex 0207 27

– – izcirtņi un subprodukti, saldēti:

– – – izcirtņi:

ex 0207 27 10

– – – – bez kauliem:

– – – – – homogenizēta gaļa, ieskaitot mehāniski atgūtu gaļu

– – – – – citi

– – – – – – izņemot astes gabalus

0207 27 10 9990

– – – – ar kauliem:

– – – – – kājas un to izcirtņi:

0207 27 60

– – – – – – stilbiņi un to izcirtņi

0207 27 60 9000

0207 27 70

– – – – – – citi

0207 27 70 9000

8.   Olas

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas: | |
| – mājputnu: | |
| – – inkubācijai (35): | |
| 0407 00 11 | – – – tītaru vai zosu | 0407 00 11 9000 |
| 0407 00 19 | – – – citas | 0407 00 19 9000 |
| 0407 00 30 | – – citas | 0407 00 30 9000 |
| 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, vārīti ūdenī vai tvaicēti, kultenī, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu: | |
| – olu dzeltenumi: | |
| ex 0408 11 | – – žāvēti: | |
| ex 0408 11 80 | – – – citi: | |
| – – – – derīgi lietošanai pārtikā | 0408 11 80 9100 |
| ex 0408 19 | – – citi: | |
| – – – citi: | |
| ex 0408 19 81 | – – – – šķidri: | |
| – – – – – derīgi lietošanai pārtikā | 0408 19 81 9100 |
| ex 0408 19 89 | – – – – citi, ieskaitot saldētus: | |
| – – – – – derīgi lietošanai pārtikā | 0408 19 89 9100 |
| – citi: | |
| ex 0408 91 | – – žāvēti: | |
| ex 0408 91 80 | – – – citi: | |
| – – – – derīgi lietošanai pārtikā | 0408 91 80 9100 |
| ex 0408 99 | – – citi: | |
| ex 0408 99 80 | – – – citi: | |
| – – – – derīgi lietošanai pārtikā | 0408 99 80 9100 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 0407 00

Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas:

– mājputnu:

– – inkubācijai (35):

0407 00 11

– – – tītaru vai zosu

0407 00 11 9000

0407 00 19

– – – citas

0407 00 19 9000

0407 00 30

– – citas

0407 00 30 9000

0408

Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, vārīti ūdenī vai tvaicēti, kultenī, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu:

– olu dzeltenumi:

ex 0408 11

– – žāvēti:

ex 0408 11 80

– – – citi:

– – – – derīgi lietošanai pārtikā

0408 11 80 9100

ex 0408 19

– – citi:

– – – citi:

ex 0408 19 81

– – – – šķidri:

– – – – – derīgi lietošanai pārtikā

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

– – – – citi, ieskaitot saldētus:

– – – – – derīgi lietošanai pārtikā

0408 19 89 9100

– citi:

ex 0408 91

– – žāvēti:

ex 0408 91 80

– – – citi:

– – – – derīgi lietošanai pārtikā

0408 91 80 9100

ex 0408 99

– – citi:

ex 0408 99 80

– – – citi:

– – – – derīgi lietošanai pārtikā

0408 99 80 9100

9.   Piens un piena produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Piens un krējums, bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (50): | |
| 0401 10 | – ar tauku saturu ne vairāk par 1 % no svara: | |
| 0401 10 10 | – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem | 0401 10 10 9000 |
| 0401 10 90 | – – citi | 0401 10 90 9000 |
| 0401 20 | – ar tauku saturu vairāk nekā 1 % no svara, bet ne vairāk par 6 % no svara: | |
| – – ne vairāk par 3 %: | |
| 0401 20 11 | – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem: | |
| – – – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara | 0401 20 11 9100 |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara | 0401 20 11 9500 |
| 0401 20 19 | – – – citi: | |
| – – – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara | 0401 20 19 9100 |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara | 0401 20 19 9500 |
| – – vairāk nekā 3 %: | |
| 0401 20 91 | – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem | 0401 20 91 9000 |
| 0401 20 99 | – – – citi | 0401 20 99 9000 |
| 0401 30 | – ar tauku saturu vairāk nekā 6 % no svara | |
| – – ne vairāk par 21 % no svara | |
| 0401 30 11 | – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem: | |
| – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – vairāk par 10 % no svara bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0401 30 11 9400 |
| – – – – – vairāk par 17 % no svara | 0401 30 11 9700 |
| 0401 30 19 | – – – citi: | |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 17 % no svara | 0401 30 19 9700 |
| – – vairāk par 21 % no svara , bet ne vairāk kā 45 % no svara | |
| 0401 30 31 | – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem: | |
| – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – ne vairāk kā 35 % no svara | 0401 30 31 9100 |
| – – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara | 0401 30 31 9400 |
| – – – – – vairāk par 39 % no svara | 0401 30 31 9700 |
| 0401 30 39 | – – – citi: | |
| – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – ne vairāk kā 35 % no svara | 0401 30 39 9100 |
| – – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara | 0401 30 39 9400 |
| – – – – – vairāk par 39 % no svara | 0401 30 39 9700 |
| – – vairāk par 45 % no svara: | |
| 0401 30 91 | – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2 litrus: | |
| – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – ne vairāk kā 68 % no svara | 0401 30 91 9100 |
| – – – – – vairāk par 68 % no svara | 0401 30 91 9500 |
| 0401 30 99 | – – – citi: | |
| – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – ne vairāk kā 68 % no svara | 0401 30 99 9100 |
| – – – – – vairāk par 68 % no svara | 0401 30 99 9500 |
| 0402 | Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu (43): | |
| ex 0402 10 | – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara (46): | |
| – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48): | |
| 0402 10 11 | – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg | 0402 10 11 9000 |
| 0402 10 19 | – – – citi | 0402 10 19 9000 |
| – – citi (49): | |
| 0402 10 91 | – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg | 0402 10 91 9000 |
| 0402 10 99 | – – – citi | 0402 10 99 9000 |
| – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara (46): | |
| ex 0402 21 | – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48): | |
| – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| 0402 21 11 | – – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara | 0402 21 11 9200 |
| – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0402 21 11 9300 |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0402 21 11 9500 |
| – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0402 21 11 9900 |
| – – – – citi: | |
| 0402 21 17 | – – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 11 % no svara | 0402 21 17 9000 |
| 0402 21 19 | – – – – – ar tauku saturu vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 17 % no svara | 0402 21 19 9300 |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % | 0402 21 19 9500 |
| – – – – – – vairāk par 25 % | 0402 21 19 9900 |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 27 % no svara | |
| 0402 21 91 | – – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 28 % no svara | 0402 21 91 9100 |
| – – – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara | 0402 21 91 9200 |
| – – – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara | 0402 21 91 9350 |
| – – – – – – vairāk par 45 % no svara | 0402 21 91 9500 |
| 0402 21 99 | – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 28 % no svara | 0402 21 99 9100 |
| – – – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara | 0402 21 99 9200 |
| – – – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 41 % no svara | 0402 21 99 9300 |
| – – – – – – vairāk par 41 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara | 0402 21 99 9400 |
| – – – – – – vairāk par 45 % no svara, bet ne vairāk kā 59 % no svara | 0402 21 99 9500 |
| – – – – – – vairāk par 59 % no svara, bet ne vairāk kā 69 % no svara | 0402 21 99 9600 |
| – – – – – – vairāk par 69 % no svara, bet ne vairāk kā 79 % no svara | 0402 21 99 9700 |
| – – – – – – vairāk par 79 % no svara | 0402 21 99 9900 |
| ex 0402 29 | – – citi (49): | |
| – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| – – – – citi: | |
| 0402 29 15 | – – – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg: | |
| – – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara | 0402 29 15 9200 |
| – – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0402 29 15 9300 |
| – – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0402 29 15 9500 |
| – – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0402 29 15 9900 |
| 0402 29 19 | – – – – – citi: | |
| – – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0402 29 19 9300 |
| – – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0402 29 19 9500 |
| – – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0402 29 19 9900 |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 27 % no svara: | |
| 0402 29 91 | – – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg | 0402 29 91 9000 |
| 0402 29 99 | – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 41 % no svara | 0402 29 99 9100 |
| – – – – – – vairāk par 41 % no svara | 0402 29 99 9500 |
| – citi: | |
| 0402 91 | – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48): | |
| 0402 91 10 | – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 8 % no svara: | |
| – – – – ar beztauku piena sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 7,4 % no svara | 0402 91 10 9370 |
| 0402 91 30 | – – – ar tauku saturu vairāk par 8 % no svara, bet ne vairāk kā 10 % no svara: | |
| – – – – ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk | 0402 91 30 9300 |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 45 % no svara: | |
| 0402 91 99 | – – – – citi | 0402 91 99 9000 |
| 0402 99 | – – citi (49): | |
| 0402 99 10 | – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 9,5 % no svara: | |
| – – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara | 0402 99 10 9350 |
| – – – ar tauku saturu vairāk par 9,5 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara: | |
| 0402 99 31 | – – – – tiešajos iesaiņojumos līdz 2,5 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 21 % no svara: | |
| – – – – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk un ar piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk | 0402 99 31 9150 |
| – – – – – ar tauku saturu vairāk par 21 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara | 0402 99 31 9300 |
| – – – – – ar tauku saturu vairāk par 39 % no svara | 0402 99 31 9500 |
| 0402 99 39 | – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 21 % no svara, saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, un ar piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk | 0402 99 39 9150 |
| ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevu: | |
| ex 0403 90 | – citi: | |
| – – bez aromatizētājiem un bez augļu, riekstu vai kakao piedevas: | |
| – – – pulvera, granulu vai citas cietas vielas veidā (43)
   (47): | |
| – – – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36): | |
| 0403 90 11 | – – – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara | 0403 90 11 9000 |
| 0403 90 13 | – – – – – vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara | 0403 90 13 9200 |
| – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0403 90 13 9300 |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0403 90 13 9500 |
| – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0403 90 13 9900 |
| 0403 90 19 | – – – – – vairāk par 27 % no svara | 0403 90 19 9000 |
| – – – – citi, ar tauku saturu (39): | |
| 0403 90 33 | – – – – – vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0403 90 33 9400 |
| – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0403 90 33 9900 |
| – – – citi: | |
| – – – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36): | |
| 0403 90 51 | – – – – – ne vairāk kā 3 % no svara: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara | 0403 90 51 9100 |
| 0403 90 59 | – – – – – vairāk par 6 % no svara: | |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 21 % no svara | 0403 90 59 9170 |
| – – – – – – vairāk par 21 % no svara, bet ne vairāk kā 35 % no svara | 0403 90 59 9310 |
| – – – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara | 0403 90 59 9340 |
| – – – – – – vairāk par 39 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara | 0403 90 59 9370 |
| – – – – – – vairāk par 45 % no svara | 0403 90 59 9510 |
| ex 0404 | Sūkalas, arī iebiezinātas vai ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu; produkti no dabiskām piena sastāvdaļām, arī ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu, kas citur nav minēti un iekļauti | |
| 0404 90 | – citi: | |
| – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36): | |
| ex 0404 90 21 | – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara: | |
| – – – – pulverī vai granulās, ar ūdens saturu ne vairāk kā 5 % un piena proteīnu saturu piena beztauku cietvielā: | |
| – – – – – 29 % vai vairāk, bet mazāk nekā 34 % | 0404 90 21 9120 |
| – – – – – 34 % vai vairāk | 0404 90 21 9160 |
| 0404 90 23 | – – – vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk par 27 % (43): | |
| – – – – pulverī vai granulās: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara | 0404 90 23 9120 |
| – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0404 90 23 9130 |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0404 90 23 9140 |
| – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0404 90 23 9150 |
| ex 0404 90 29 | – – – vairāk par 27 % no svara (43): | |
| – – – – pulverī vai granulās, ar tauku saturu: | |
| – – – – – ne vairāk kā 28 % no svara | 0404 90 29 9110 |
| – – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara | 0404 90 29 9115 |
| – – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara | 0404 90 29 9125 |
| – – – – – vairāk par 45 % no svara | 0404 90 29 9140 |
| – – citi, ar tauku saturu (39)
   (43): | |
| 0404 90 81 | – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara %: | |
| – – – – pulverī vai granulās | 0404 90 81 9100 |
| ex 0404 90 83 | – – – vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk kā 27 % no svara: | |
| – – – – pulverī vai granulās: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara | 0404 90 83 9110 |
| – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara | 0404 90 83 9130 |
| – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara | 0404 90 83 9150 |
| – – – – – – vairāk par 25 % no svara | 0404 90 83 9170 |
| – – – – izņemot pulveri un granulas: | |
| – – – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, ar piena beztauku sausnas saturu ne mazāk kā % no svara un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara | 0404 90 83 9936 |
| ex 0405 | Sviests un citi piena tauki un eļļas; piena tauku pastas: | |
| 0405 10 | – sviests: | |
| – – ar tauku saturu ne vairāk kā 85 % no svara: | |
| – – – dabīgais sviests: | |
| 0405 10 11 | – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara | 0405 10 11 9500 |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 11 9700 |
| 0405 10 19 | – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara | 0405 10 19 9500 |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 19 9700 |
| 0405 10 30 | – – – atjaunotais sviests: | |
| – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara | 0405 10 30 9100 |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 30 9300 |
| – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 30 9700 |
| 0405 10 50 | – – – sūkalu sviests: | |
| – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 50 9300 |
| – – – – citi: | |
| – – – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara | 0405 10 50 9500 |
| – – – – – – 82 % no svara vai vairāk | 0405 10 50 9700 |
| 0405 10 90 | – – citi | 0405 10 90 9000 |
| ex 0405 20 | – sviesta pastas: | |
| 0405 20 90 | – – ar tauku saturu vairāk par 75 % no svara, bet mazāk nekā 80 % no svara: | |
| – – – ar tauku saturu: | |
| – – – – vairāk par 75 % no svara, bet mazāk nekā 78 % no svara | 0405 20 90 9500 |
| – – – – 78 % no svara vai vairāk | 0405 20 90 9700 |
| 0405 90 | – citi: | |
| 0405 90 10 | – – ar tauku saturu 99,3 % no svara vai vairāk un ūdens saturu ne vairāk kā 0,5 % no svara | 0405 90 10 9000 |
| 0405 90 90 | – – citi | 0405 90 90 9000 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

0401

Piens un krējums, bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (50):

0401 10

– ar tauku saturu ne vairāk par 1 % no svara:

0401 10 10

– – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem

0401 10 10 9000

0401 10 90

– – citi

0401 10 90 9000

0401 20

– ar tauku saturu vairāk nekā 1 % no svara, bet ne vairāk par 6 % no svara:

– – ne vairāk par 3 %:

0401 20 11

– – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:

– – – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara

0401 20 11 9100

– – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara

0401 20 11 9500

0401 20 19

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara

0401 20 19 9100

– – – – ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara

0401 20 19 9500

– – vairāk nekā 3 %:

0401 20 91

– – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem

0401 20 91 9000

0401 20 99

– – – citi

0401 20 99 9000

0401 30

– ar tauku saturu vairāk nekā 6 % no svara

– – ne vairāk par 21 % no svara

0401 30 11

– – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:

– – – – ar tauku saturu:

– – – – – vairāk par 10 % no svara bet ne vairāk kā 17 % no svara

0401 30 11 9400

– – – – – vairāk par 17 % no svara

0401 30 11 9700

0401 30 19

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu vairāk par 17 % no svara

0401 30 19 9700

– – vairāk par 21 % no svara , bet ne vairāk kā 45 % no svara

0401 30 31

– – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:

– – – – ar tauku saturu:

– – – – – ne vairāk kā 35 % no svara

0401 30 31 9100

– – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara

0401 30 31 9400

– – – – – vairāk par 39 % no svara

0401 30 31 9700

0401 30 39

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu:

– – – – – ne vairāk kā 35 % no svara

0401 30 39 9100

– – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara

0401 30 39 9400

– – – – – vairāk par 39 % no svara

0401 30 39 9700

– – vairāk par 45 % no svara:

0401 30 91

– – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2 litrus:

– – – – ar tauku saturu:

– – – – – ne vairāk kā 68 % no svara

0401 30 91 9100

– – – – – vairāk par 68 % no svara

0401 30 91 9500

0401 30 99

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu:

– – – – – ne vairāk kā 68 % no svara

0401 30 99 9100

– – – – – vairāk par 68 % no svara

0401 30 99 9500

0402

Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu (43):

ex 0402 10

– pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara (46):

– – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48):

0402 10 11

– – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

– – – citi

0402 10 19 9000

– – citi (49):

0402 10 91

– – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

– – – citi

0402 10 99 9000

– pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara (46):

ex 0402 21

– – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48):

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 27 % no svara:

0402 21 11

– – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara

0402 21 11 9200

– – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0402 21 11 9300

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0402 21 11 9500

– – – – – – vairāk par 25 % no svara

0402 21 11 9900

– – – – citi:

0402 21 17

– – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 11 % no svara

0402 21 17 9000

0402 21 19

– – – – – ar tauku saturu vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara:

– – – – – – ne vairāk kā 17 % no svara

0402 21 19 9300

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 %

0402 21 19 9500

– – – – – – vairāk par 25 %

0402 21 19 9900

– – – ar tauku saturu vairāk par 27 % no svara

0402 21 91

– – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 28 % no svara

0402 21 91 9100

– – – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara

0402 21 91 9200

– – – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara

0402 21 91 9350

– – – – – – vairāk par 45 % no svara

0402 21 91 9500

0402 21 99

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 28 % no svara

0402 21 99 9100

– – – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara

0402 21 99 9200

– – – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 41 % no svara

0402 21 99 9300

– – – – – – vairāk par 41 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara

0402 21 99 9400

– – – – – – vairāk par 45 % no svara, bet ne vairāk kā 59 % no svara

0402 21 99 9500

– – – – – – vairāk par 59 % no svara, bet ne vairāk kā 69 % no svara

0402 21 99 9600

– – – – – – vairāk par 69 % no svara, bet ne vairāk kā 79 % no svara

0402 21 99 9700

– – – – – – vairāk par 79 % no svara

0402 21 99 9900

ex 0402 29

– – citi (49):

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 27 % no svara:

– – – – citi:

0402 29 15

– – – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg:

– – – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara

0402 29 15 9200

– – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0402 29 15 9300

– – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0402 29 15 9500

– – – – – – – vairāk par 25 % no svara

0402 29 15 9900

0402 29 19

– – – – – citi:

– – – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0402 29 19 9300

– – – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0402 29 19 9500

– – – – – – – vairāk par 25 % no svara

0402 29 19 9900

– – – ar tauku saturu vairāk par 27 % no svara:

0402 29 91

– – – – tiešajos iesaiņojumos, kuru tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg

0402 29 91 9000

0402 29 99

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 41 % no svara

0402 29 99 9100

– – – – – – vairāk par 41 % no svara

0402 29 99 9500

– citi:

0402 91

– – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (48):

0402 91 10

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 8 % no svara:

– – – – ar beztauku piena sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 7,4 % no svara

0402 91 10 9370

0402 91 30

– – – ar tauku saturu vairāk par 8 % no svara, bet ne vairāk kā 10 % no svara:

– – – – ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk

0402 91 30 9300

– – – ar tauku saturu vairāk par 45 % no svara:

0402 91 99

– – – – citi

0402 91 99 9000

0402 99

– – citi (49):

0402 99 10

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 9,5 % no svara:

– – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, ar piena beztauku sausnas saturu 15 % vai vairāk un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara

0402 99 10 9350

– – – ar tauku saturu vairāk par 9,5 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara:

0402 99 31

– – – – tiešajos iesaiņojumos līdz 2,5 kg:

– – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 21 % no svara:

– – – – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk un ar piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk

0402 99 31 9150

– – – – – ar tauku saturu vairāk par 21 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara

0402 99 31 9300

– – – – – ar tauku saturu vairāk par 39 % no svara

0402 99 31 9500

0402 99 39

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 21 % no svara, saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, un ar piena beztauku sausnas saturu 15 % no svara vai vairāk

0402 99 39 9150

ex 0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļu, riekstu vai kakao piedevu:

ex 0403 90

– citi:

– – bez aromatizētājiem un bez augļu, riekstu vai kakao piedevas:

– – – pulvera, granulu vai citas cietas vielas veidā (43)
   (47):

– – – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36):

0403 90 11

– – – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara

0403 90 11 9000

0403 90 13

– – – – – vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara:

– – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara

0403 90 13 9200

– – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0403 90 13 9300

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0403 90 13 9500

– – – – – – vairāk par 25 % no svara

0403 90 13 9900

0403 90 19

– – – – – vairāk par 27 % no svara

0403 90 19 9000

– – – – citi, ar tauku saturu (39):

0403 90 33

– – – – – vairāk par 1,5 % no svara, bet ne vairāk kā 27 % no svara:

– – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0403 90 33 9400

– – – – – – vairāk par 25 % no svara

0403 90 33 9900

– – – citi:

– – – – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36):

0403 90 51

– – – – – ne vairāk kā 3 % no svara:

– – – – – – ne vairāk kā 1,5 % no svara

0403 90 51 9100

0403 90 59

– – – – – vairāk par 6 % no svara:

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 21 % no svara

0403 90 59 9170

– – – – – – vairāk par 21 % no svara, bet ne vairāk kā 35 % no svara

0403 90 59 9310

– – – – – – vairāk par 35 % no svara, bet ne vairāk kā 39 % no svara

0403 90 59 9340

– – – – – – vairāk par 39 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara

0403 90 59 9370

– – – – – – vairāk par 45 % no svara

0403 90 59 9510

ex 0404

Sūkalas, arī iebiezinātas vai ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu; produkti no dabiskām piena sastāvdaļām, arī ar cukura vai citas saldinātājvielas piedevu, kas citur nav minēti un iekļauti

0404 90

– citi:

– – bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas, ar tauku saturu (36):

ex 0404 90 21

– – – ne vairāk kā 1,5 % no svara:

– – – – pulverī vai granulās, ar ūdens saturu ne vairāk kā 5 % un piena proteīnu saturu piena beztauku cietvielā:

– – – – – 29 % vai vairāk, bet mazāk nekā 34 %

0404 90 21 9120

– – – – – 34 % vai vairāk

0404 90 21 9160

0404 90 23

– – – vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk par 27 % (43):

– – – – pulverī vai granulās:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara

0404 90 23 9120

– – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0404 90 23 9130

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0404 90 23 9140

– – – – – – vairāk par 25 % no svara

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

– – – vairāk par 27 % no svara (43):

– – – – pulverī vai granulās, ar tauku saturu:

– – – – – ne vairāk kā 28 % no svara

0404 90 29 9110

– – – – – vairāk par 28 % no svara, bet ne vairāk kā 29 % no svara

0404 90 29 9115

– – – – – vairāk par 29 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara

0404 90 29 9125

– – – – – vairāk par 45 % no svara

0404 90 29 9140

– – citi, ar tauku saturu (39)
   (43):

0404 90 81

– – – ne vairāk kā 1,5 % no svara %:

– – – – pulverī vai granulās

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

– – – vairāk par 1,5 %, bet ne vairāk kā 27 % no svara:

– – – – pulverī vai granulās:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – ne vairāk kā 11 % no svara

0404 90 83 9110

– – – – – – vairāk par 11 % no svara, bet ne vairāk kā 17 % no svara

0404 90 83 9130

– – – – – – vairāk par 17 % no svara, bet ne vairāk kā 25 % no svara

0404 90 83 9150

– – – – – – vairāk par 25 % no svara

0404 90 83 9170

– – – – izņemot pulveri un granulas:

– – – – – ar saharozes saturu 40 % no svara vai vairāk, ar piena beztauku sausnas saturu ne mazāk kā % no svara un tauku saturu vairāk par 6,9 % no svara

0404 90 83 9936

ex 0405

Sviests un citi piena tauki un eļļas; piena tauku pastas:

0405 10

– sviests:

– – ar tauku saturu ne vairāk kā 85 % no svara:

– – – dabīgais sviests:

0405 10 11

– – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 11 9500

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 11 9700

0405 10 19

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 19 9500

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 19 9700

0405 10 30

– – – atjaunotais sviests:

– – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 30 9100

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 30 9300

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 30 9700

0405 10 50

– – – sūkalu sviests:

– – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 50 9300

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu:

– – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 82 % no svara

0405 10 50 9500

– – – – – – 82 % no svara vai vairāk

0405 10 50 9700

0405 10 90

– – citi

0405 10 90 9000

ex 0405 20

– sviesta pastas:

0405 20 90

– – ar tauku saturu vairāk par 75 % no svara, bet mazāk nekā 80 % no svara:

– – – ar tauku saturu:

– – – – vairāk par 75 % no svara, bet mazāk nekā 78 % no svara

0405 20 90 9500

– – – – 78 % no svara vai vairāk

0405 20 90 9700

0405 90

– citi:

0405 90 10

– – ar tauku saturu 99,3 % no svara vai vairāk un ūdens saturu ne vairāk kā 0,5 % no svara

0405 90 10 9000

0405 90 90

– – citi

0405 90 90 9000

| KN kods | Preču apraksts | Papildu prasības, lai izmantotu produkta kodu | Produkta kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimālais ūdens saturs produkta svarā
  (%) | Minimālais tauku saturs sausnā
  (%) |
| ex 0406 | Sieri un biezpiens (42)
   (45): | | | |
| ex 0406 10 | – svaigi (nenogatavināti vai nesālīti) sieri, ieskaitot sieru no sūkalām, un biezpiens: | | | |
| ex 0406 10 20 | – – ar tauku saturu ne vairāk kā 40 % no svara: | | | |
| – – – sūkalu siers, izņemot sālīto Ricotta | | | 0406 10 20 9100 |
| – – – citi: | | | |
| – – – – ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara: | | | |
| – – – – – Ricotta, sālīts: | | | |
| – – – – – – izgatavots tikai no aitas piena | 55 | 45 | 0406 10 20 9230 |
| – – – – – – citi | 55 | 39 | 0406 10 20 9290 |
| – – – – – biezpiens | 60 | | 0406 10 20 9300 |
| – – – – – citi: | | | |
| – – – – – – ar tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara | 60 | | 0406 10 20 9610 |
| – – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara | 60 | 5 | 0406 10 20 9620 |
| – – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 39 % no svara | 57 | 19 | 0406 10 20 9630 |
| – – – – – – – citi, ar ūdens saturu beztauku vielā: | | | |
| – – – – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 52 % no svara | 40 | 39 | 0406 10 20 9640 |
| – – – – – – – – vairāk par 52 % no svara, bet ne vairāk kā 62 % no svara | 50 | 39 | 0406 10 20 9650 |
| – – – – – – – – vairāk par 62 % no svara | | | 0406 10 20 9660 |
| – – – – ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 72 % no svara: | | | |
| – – – – – krējuma siers ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 77 % no svara, bet ne vairāk kā 83% no svara, un tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 69 % no svara | 60 | 60 | 0406 10 20 9830 |
| – – – – – – 69 % no svara vai vairāk | 59 | 69 | 0406 10 20 9850 |
| – – – – – citi | | | 0406 10 20 9870 |
| – – – – citi | | | 0406 10 20 9900 |
| ex 0406 20 | – visu veidu rīvētie sieri vai pulverveida sieri: | | | |
| ex 0406 20 90 | – – citi: | | | |
| – – – no sūkalām izgatavoti sieri | | | 0406 20 90 9100 |
| – – – citi: | | | |
| – – – – ar tauku saturu vairāk par 20 % no svara, laktozes saturu mazāk nekā 5 % no svara un sausnas saturu: | | | |
| – – – – – 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 80 % no svara | 40 | 34 | 0406 20 90 9913 |
| – – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 85 % no svara | 20 | 30 | 0406 20 90 9915 |
| – – – – – 85 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 95 % no svara | 15 | 30 | 0406 20 90 9917 |
| – – – – – 95 % no svara vai vairāk | 5 | 30 | 0406 20 90 9919 |
| – – – – citi | | | 0406 20 90 9990 |
| ex 0406 30 | – kausēti sieri, izņemot rīvētus vai pulverī: | | | |
| – – citi: | | | |
| – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 36 % no svara un tauku saturu sausnā: | | | |
| ex 0406 30 31 | – – – – ne vairāk kā 48 % no svara: | | | |
| – – – – – ar sausnas saturu: | | | |
| – – – – – – 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 43 % no svara, un tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – mazāk nekā 20 % no svara | 60 | | 0406 30 31 9710 |
| – – – – – – – 20 % no svara vai vairāk | 60 | 20 | 0406 30 31 9730 |
| – – – – – – 43 % no svara vai vairāk, un tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – mazāk nekā 20 % no svara | 57 | | 0406 30 31 9910 |
| – – – – – – – 20 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 40 % no svara | 57 | 20 | 0406 30 31 9930 |
| – – – – – – – 40 % no svara vai vairāk | 57 | 40 | 0406 30 31 9950 |
| ex 0406 30 39 | – – – – vairāk nekā 48 % no svara:: | | | |
| – – – – – ar sausnas saturu: | | | |
| – – – – – – 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 43 % no svara | 60 | 48 | 0406 30 39 9500 |
| – – – – – – 43 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 46 % no svara | 57 | 48 | 0406 30 39 9700 |
| – – – – – – 46 % no svara vai vairāk, un ar tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – mazāk nekā 55 % no svara | 54 | 48 | 0406 30 39 9930 |
| – – – – – – – 55 % no svara vai vairāk | 54 | 55 | 0406 30 39 9950 |
| ex 0406 30 90 | – – – ar tauku saturu vairāk nekā 36 % no svara | 54 | 79 | 0406 30 90 9000 |
| ex 0406 40 | – zilie sieri un citādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti dzīslas: | | | |
| ex 0406 40 50 | – – Gorgonzola | 53 | 48 | 0406 40 50 9000 |
| ex 0406 40 90 | – – citi | 50 | 40 | 0406 40 90 9000 |
| ex 0406 90 | – citi sieri: | | | |
| – – citi: | | | |
| ex 0406 90 13 | – – – Emmental | 40 | 45 | 0406 90 13 9000 |
| ex 0406 90 15 | – – – Gruyère, Sbrinz: | | | |
| – – – – Gruyère | 38 | 45 | 0406 90 15 9100 |
| ex 0406 90 17 | – – – Bergkäse, Appenzell: | | | |
| – – – – Bergkäse | 38 | 45 | 0406 90 17 9100 |
| ex 0406 90 21 | – – – Cheddar | 39 | 48 | 0406 90 21 9900 |
| ex 0406 90 23 | – – – Edam | 47 | 40 | 0406 90 23 9900 |
| ex 0406 90 25 | – – – Tilsit | 47 | 45 | 0406 90 25 9900 |
| ex 0406 90 27 | – – – Butterkäse | 52 | 45 | 0406 90 27 9900 |
| ex 0406 90 32 | – – – Feta
   (38): | | | |
| – – – – izgatavots tikai no aitas vai aitas un kazas piena: | | | |
| – – – – – ar ūdens saturu beztauku vielā ne vairāk kā 72 % no svara | 56 | 43 | 0406 90 32 9119 |
| ex 0406 90 35 | – – – Kefalotyri: | | | |
| – – – – izgatavots tikai aitas un/vai kazas piena | 38 | 40 | 0406 90 35 9190 |
| – – – – citi | 38 | 40 | 0406 90 35 9990 |
| ex 0406 90 37 | – – – Finlandia | 40 | 45 | 0406 90 37 9000 |
| – – – citi: | | | |
| – – – – citi: | | | |
| – – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 40 % no svara un ūdens saturu beztauku vielā: | | | |
| – – – – – – ne vairāk kā 47 % no svara:: | | | |
| ex 0406 90 61 | – – – – – – – Grana Padano, Parmigiano Reggiano | 35 | 32 | 0406 90 61 9000 |
| ex 0406 90 63 | – – – – – – – Fiore Sardo, Pecorino: | | | |
| – – – – – – – – izgatavots tikai no aitas piena | 35 | 36 | 0406 90 63 9100 |
| – – – – – – – – citi | 35 | 36 | 0406 90 63 9900 |
| ex 0406 90 69 | – – – – – – – citi: | | | |
| – – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri | | | 0406 90 69 9100 |
| – – – – – – – – citi | 38 | 30 | 0406 90 69 9910 |
| – – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara: | | | |
| ex 0406 90 73 | – – – – – – – Provolone | 45 | 44 | 0406 90 73 9900 |
| ex 0406 90 75 | – – – – – – – Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano | 45 | 39 | 0406 90 75 9900 |
| ex 0406 90 76 | – – – – – – – Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø: | | | |
| – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 45 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 55 % no svara: | | | |
| – – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 56 % no svara | 50 | 45 | 0406 90 76 9300 |
| – – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 56 % no svara vai vairāk | 44 | 45 | 0406 90 76 9400 |
| – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 55 % no svara vai vairāk | 46 | 55 | 0406 90 76 9500 |
| ex 0406 90 78 | – – – – – – – Gouda: | | | |
| – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā mazāk nekā 48 % no svara | 50 | 20 | 0406 90 78 9100 |
| – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 48 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 55 % no svara | 45 | 48 | 0406 90 78 9300 |
| – – – – – – – – citi: | 45 | 55 | 0406 90 78 9500 |
| ex 0406 90 79 | – – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio | 56 | 40 | 0406 90 79 9900 |
| ex 0406 90 81 | – – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 44 | 45 | 0406 90 81 9900 |
| ex 0406 90 85 | – – – – – – – Kefalograviera, Kasseri: | | | |
| – – – – – – – – ar ūdens saturu ne vairāk kā 40 % no svara | 40 | 39 | 0406 90 85 9930 |
| – – – – – – – – ar ūdens saturu vairāk par 40 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara | 45 | 39 | 0406 90 85 9970 |
| – – – – – – – – citi | | | 0406 90 85 9999 |
| – – – – – – – citi sieri ar ūdens saturu beztauku vielā: | | | |
| ex 0406 90 86 | – – – – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 52 % no svara: | | | |
| – – – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri | | | 0406 90 86 9100 |
| – – – – – – – – – citi, ar tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara | 52 | | 0406 90 86 9200 |
| – – – – – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara | 51 | 5 | 0406 90 86 9300 |
| – – – – – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 39 % no svara | 47 | 19 | 0406 90 86 9400 |
| – – – – – – – – – – 39 % no svara vai vairāk | 40 | 39 | 0406 90 86 9900 |
| ex 0406 90 87 | – – – – – – – – vairāk par 52 % no svara, bet ne vairāk kā 62 % no svara: | | | |
| – – – – – – – – – no sūkalām izgatavots siers, izņemot Manouri | | | 0406 90 87 9100 |
| – – – – – – – – – citi, ar tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara | 60 | | 0406 90 87 9200 |
| – – – – – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara | 55 | 5 | 0406 90 87 9300 |
| – – – – – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 40 % no svara | 53 | 19 | 0406 90 87 9400 |
| – – – – – – – – – – 40 % no svara vai vairāk:: | | | |
| – – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego un Roncal, kas izgatavoti tikai no aitas piena | 45 | 45 | 0406 90 87 9951 |
| – – – – – – – – – – – Maasdam | 45 | 45 | 0406 90 87 9971 |
| – – – – – – – – – – – Manouri | 43 | 53 | 0406 90 87 9972 |
| – – – – – – – – – – – Hushallsost | 46 | 45 | 0406 90 87 9973 |
| – – – – – – – – – – – Murukoloinen | 41 | 50 | 0406 90 87 9974 |
| – – – – – – – – – – – Gräddost | 39 | 60 | 0406 90 87 9975 |
| – – – – – – – – – – – citi | 47 | 40 | 0406 90 87 9979 |
| ex 0406 90 88 | – – – – – – – – vairāk par 62 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara: | | | |
| – – – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri | | | 0406 90 88 9100 |
| – – – – – – – – – citi: | | | |
| – – – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā: | | | |
| – – – – – – – – – – – 10 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara | 60 | 10 | 0406 90 88 9300 |
| – – – – – – – – – – – 40 % no svara vai vairāk: | | | |
| – – – – – – – – – – – – Akawi | 55 | 40 | 0406 90 88 9500 |

KN kods

Preču apraksts

Papildu prasības, lai izmantotu produkta kodu

Produkta kods

Maksimālais ūdens saturs produkta svarā

(%)

Minimālais tauku saturs sausnā

(%)

ex 0406

Sieri un biezpiens (42)
   (45):

ex 0406 10

– svaigi (nenogatavināti vai nesālīti) sieri, ieskaitot sieru no sūkalām, un biezpiens:

ex 0406 10 20

– – ar tauku saturu ne vairāk kā 40 % no svara:

– – – sūkalu siers, izņemot sālīto Ricotta

0406 10 20 9100

– – – citi:

– – – – ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara:

– – – – – Ricotta, sālīts:

– – – – – – izgatavots tikai no aitas piena

55

45

0406 10 20 9230

– – – – – – citi

55

39

0406 10 20 9290

– – – – – biezpiens

60

0406 10 20 9300

– – – – – citi:

– – – – – – ar tauku saturu sausnā:

– – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara

60

0406 10 20 9610

– – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara

60

5

0406 10 20 9620

– – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 39 % no svara

57

19

0406 10 20 9630

– – – – – – – citi, ar ūdens saturu beztauku vielā:

– – – – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 52 % no svara

40

39

0406 10 20 9640

– – – – – – – – vairāk par 52 % no svara, bet ne vairāk kā 62 % no svara

50

39

0406 10 20 9650

– – – – – – – – vairāk par 62 % no svara

0406 10 20 9660

– – – – ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 72 % no svara:

– – – – – krējuma siers ar ūdens saturu beztauku vielā vairāk par 77 % no svara, bet ne vairāk kā 83% no svara, un tauku saturu sausnā:

– – – – – – 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 69 % no svara

60

60

0406 10 20 9830

– – – – – – 69 % no svara vai vairāk

59

69

0406 10 20 9850

– – – – – citi

0406 10 20 9870

– – – – citi

0406 10 20 9900

ex 0406 20

– visu veidu rīvētie sieri vai pulverveida sieri:

ex 0406 20 90

– – citi:

– – – no sūkalām izgatavoti sieri

0406 20 90 9100

– – – citi:

– – – – ar tauku saturu vairāk par 20 % no svara, laktozes saturu mazāk nekā 5 % no svara un sausnas saturu:

– – – – – 60 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 80 % no svara

40

34

0406 20 90 9913

– – – – – 80 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 85 % no svara

20

30

0406 20 90 9915

– – – – – 85 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 95 % no svara

15

30

0406 20 90 9917

– – – – – 95 % no svara vai vairāk

5

30

0406 20 90 9919

– – – – citi

0406 20 90 9990

ex 0406 30

– kausēti sieri, izņemot rīvētus vai pulverī:

– – citi:

– – – ar tauku saturu ne vairāk kā 36 % no svara un tauku saturu sausnā:

ex 0406 30 31

– – – – ne vairāk kā 48 % no svara:

– – – – – ar sausnas saturu:

– – – – – – 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 43 % no svara, un tauku saturu sausnā:

– – – – – – – mazāk nekā 20 % no svara

60

0406 30 31 9710

– – – – – – – 20 % no svara vai vairāk

60

20

0406 30 31 9730

– – – – – – 43 % no svara vai vairāk, un tauku saturu sausnā:

– – – – – – – mazāk nekā 20 % no svara

57

0406 30 31 9910

– – – – – – – 20 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 40 % no svara

57

20

0406 30 31 9930

– – – – – – – 40 % no svara vai vairāk

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

– – – – vairāk nekā 48 % no svara::

– – – – – ar sausnas saturu:

– – – – – – 40 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 43 % no svara

60

48

0406 30 39 9500

– – – – – – 43 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 46 % no svara

57

48

0406 30 39 9700

– – – – – – 46 % no svara vai vairāk, un ar tauku saturu sausnā:

– – – – – – – mazāk nekā 55 % no svara

54

48

0406 30 39 9930

– – – – – – – 55 % no svara vai vairāk

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

– – – ar tauku saturu vairāk nekā 36 % no svara

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

– zilie sieri un citādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti dzīslas:

ex 0406 40 50

– – Gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

– – citi

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

– citi sieri:

– – citi:

ex 0406 90 13

– – – Emmental

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

– – – Gruyère, Sbrinz:

– – – – Gruyère

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

– – – Bergkäse, Appenzell:

– – – – Bergkäse

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

– – – Cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

– – – Edam

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

– – – Tilsit

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

– – – Butterkäse

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 32

– – – Feta
   (38):

– – – – izgatavots tikai no aitas vai aitas un kazas piena:

– – – – – ar ūdens saturu beztauku vielā ne vairāk kā 72 % no svara

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

– – – Kefalotyri:

– – – – izgatavots tikai aitas un/vai kazas piena

38

40

0406 90 35 9190

– – – – citi

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

– – – Finlandia

40

45

0406 90 37 9000

– – – citi:

– – – – citi:

– – – – – ar tauku saturu ne vairāk kā 40 % no svara un ūdens saturu beztauku vielā:

– – – – – – ne vairāk kā 47 % no svara::

ex 0406 90 61

– – – – – – – Grana Padano, Parmigiano Reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

– – – – – – – Fiore Sardo, Pecorino:

– – – – – – – – izgatavots tikai no aitas piena

35

36

0406 90 63 9100

– – – – – – – – citi

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

– – – – – – – citi:

– – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri

0406 90 69 9100

– – – – – – – – citi

38

30

0406 90 69 9910

– – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara:

ex 0406 90 73

– – – – – – – Provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

– – – – – – – Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

– – – – – – – Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø:

– – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 45 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 55 % no svara:

– – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 56 % no svara

50

45

0406 90 76 9300

– – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 56 % no svara vai vairāk

44

45

0406 90 76 9400

– – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 55 % no svara vai vairāk

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

– – – – – – – Gouda:

– – – – – – – – ar tauku saturu sausnā mazāk nekā 48 % no svara

50

20

0406 90 78 9100

– – – – – – – – ar tauku saturu sausnā 48 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 55 % no svara

45

48

0406 90 78 9300

– – – – – – – – citi:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

– – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint Nectaire, Saint Paulin, Taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

– – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

– – – – – – – Kefalograviera, Kasseri:

– – – – – – – – ar ūdens saturu ne vairāk kā 40 % no svara

40

39

0406 90 85 9930

– – – – – – – – ar ūdens saturu vairāk par 40 % no svara, bet ne vairāk kā 45 % no svara

45

39

0406 90 85 9970

– – – – – – – – citi

0406 90 85 9999

– – – – – – – citi sieri ar ūdens saturu beztauku vielā:

ex 0406 90 86

– – – – – – – – vairāk par 47 % no svara, bet ne vairāk kā 52 % no svara:

– – – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri

0406 90 86 9100

– – – – – – – – – citi, ar tauku saturu sausnā:

– – – – – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara

52

0406 90 86 9200

– – – – – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara

51

5

0406 90 86 9300

– – – – – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 39 % no svara

47

19

0406 90 86 9400

– – – – – – – – – – 39 % no svara vai vairāk

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

– – – – – – – – vairāk par 52 % no svara, bet ne vairāk kā 62 % no svara:

– – – – – – – – – no sūkalām izgatavots siers, izņemot Manouri

0406 90 87 9100

– – – – – – – – – citi, ar tauku saturu sausnā:

– – – – – – – – – – mazāk nekā 5 % no svara

60

0406 90 87 9200

– – – – – – – – – – 5 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara

55

5

0406 90 87 9300

– – – – – – – – – – 19 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 40 % no svara

53

19

0406 90 87 9400

– – – – – – – – – – 40 % no svara vai vairāk::

– – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego un Roncal, kas izgatavoti tikai no aitas piena

45

45

0406 90 87 9951

– – – – – – – – – – – Maasdam

45

45

0406 90 87 9971

– – – – – – – – – – – Manouri

43

53

0406 90 87 9972

– – – – – – – – – – – Hushallsost

46

45

0406 90 87 9973

– – – – – – – – – – – Murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

– – – – – – – – – – – Gräddost

39

60

0406 90 87 9975

– – – – – – – – – – – citi

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

– – – – – – – – vairāk par 62 % no svara, bet ne vairāk kā 72 % no svara:

– – – – – – – – – no sūkalām izgatavoti sieri

0406 90 88 9100

– – – – – – – – – citi:

– – – – – – – – – – ar tauku saturu sausnā:

– – – – – – – – – – – 10 % no svara vai vairāk, bet mazāk nekā 19 % no svara

60

10

0406 90 88 9300

– – – – – – – – – – – 40 % no svara vai vairāk:

– – – – – – – – – – – – Akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Tālāk nepārstrādāts baltais cukurs un jēlcukurs

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā stāvoklī: | |
| – jēlcukurs bez aromātisku vai krāsojošu vielu piedevām: | |
| ex 1701 11 | – – cukurniedru cukurs: | |
| ex 1701 11 90 | – – – citi: | |
| – – – – saldumu cukurs | 1701 11 90 9100 |
| – – – – citi jēlcukuri: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta | 1701 11 90 9910 |
| ex 1701 12 | – – cukurbiešu cukurs: | |
| ex 1701 12 90 | – – – citi: | |
| – – – – saldumu cukurs | 1701 12 90 9100 |
| – – – – citi jēlcukuri: | |
| – – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta | 1701 12 90 9910 |
| – citi: | |
| 1701 91 00 | – – ar aromātisku vai krāsojošu vielu piedevu | 1701 91 00 9000 |
| ex 1701 99 | – – citi: | |
| 1701 99 10 | – – – baltais cukurs: | |
| – – – – saldumu cukurs | 1701 99 10 9100 |
| – – – – citi: | |
| – – – – – kopējais daudzums ne vairāk kā 10 tonnas | 1701 99 10 9910 |
| – – – – – citi | 1701 99 10 9950 |
| ex 1701 99 90 | – – – citi: | |
| – – – – ar citu vielu piedevām, izņemot aromātisku vai krāsojošu vielu piedevas | 1701 99 90 9100 |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 1701

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze, cietā stāvoklī:

– jēlcukurs bez aromātisku vai krāsojošu vielu piedevām:

ex 1701 11

– – cukurniedru cukurs:

ex 1701 11 90

– – – citi:

– – – – saldumu cukurs

1701 11 90 9100

– – – – citi jēlcukuri:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta

1701 11 90 9910

ex 1701 12

– – cukurbiešu cukurs:

ex 1701 12 90

– – – citi:

– – – – saldumu cukurs

1701 12 90 9100

– – – – citi jēlcukuri:

– – – – – tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk kā 5 kg produkta

1701 12 90 9910

– citi:

1701 91 00

– – ar aromātisku vai krāsojošu vielu piedevu

1701 91 00 9000

ex 1701 99

– – citi:

1701 99 10

– – – baltais cukurs:

– – – – saldumu cukurs

1701 99 10 9100

– – – – citi:

– – – – – kopējais daudzums ne vairāk kā 10 tonnas

1701 99 10 9910

– – – – – citi

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

– – – citi:

– – – – ar citu vielu piedevām, izņemot aromātisku vai krāsojošu vielu piedevas

1701 99 90 9100

11.   Sīrupi un citi cukura produkti

| KN kods | Preču apraksts | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Citi cukuri cietā stāvoklī, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi; cukura sīrupi bez aromātisku un krāsojošu vielu piedevām; mākslīgais medus, arī sajaukts ar dabīgo medu; karamele (grauzdēts cukurs): | |
| ex 1702 40 | – glikoze un glikozes sīrups, kas sausnā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru: | |
| ex 1702 40 10 | – – izoglikoze: | |
| – – – kas sausnā satur 41 % no svara vai vairāk fruktozes | 1702 40 10 9100 |
| 1702 60 | – cita fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausnā satur vairāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru: | |
| 1702 60 10 | – – izoglikoze | 1702 60 10 9000 |
| 1702 60 95 | – – citi | 1702 60 95 9000 |
| ex 1702 90 | – citi, ieskaitot invertcukuru un citus cukura un cukura sīrupa maisījumus, kas sausnā satur vismaz 50 % no svara fruktozes: | |
| 1702 90 30 | – – izoglikoze | 1702 90 30 9000 |
| – – karamele: | |
| 1702 90 71 | – – – kas sausnā satur 50 % no svara vai vairāk saharozes | 1702 90 71 9000 |
| ex 1702 90 95 | – – citi: | |
| – – – mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu | 1702 90 95 9100 |
| – – – citi, izņemot sorbozi | 1702 90 95 9900 |
| 2106 | Citur neminēti pārtikas izstrādājumi: | |
| ex 2106 90 | – citi: | |
| – – cukura sīrupi ar garšas vai krāsas piedevām: | |
| 2106 90 30 | – – – izoglikozes sīrupi | 2106 90 30 9000 |
| – – – citi: | |
| 2106 90 59 | – – – – citi | 2106 90 59 9000” |

KN kods

Preču apraksts

Produkta kods

ex 1702

Citi cukuri cietā stāvoklī, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi; cukura sīrupi bez aromātisku un krāsojošu vielu piedevām; mākslīgais medus, arī sajaukts ar dabīgo medu; karamele (grauzdēts cukurs):

ex 1702 40

– glikoze un glikozes sīrups, kas sausnā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru:

ex 1702 40 10

– – izoglikoze:

– – – kas sausnā satur 41 % no svara vai vairāk fruktozes

1702 40 10 9100

1702 60

– cita fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausnā satur vairāk nekā 50 % no svara fruktozes, izņemot invertcukuru:

1702 60 10

– – izoglikoze

1702 60 10 9000

1702 60 95

– – citi

1702 60 95 9000

ex 1702 90

– citi, ieskaitot invertcukuru un citus cukura un cukura sīrupa maisījumus, kas sausnā satur vismaz 50 % no svara fruktozes:

1702 90 30

– – izoglikoze

1702 90 30 9000

– – karamele:

1702 90 71

– – – kas sausnā satur 50 % no svara vai vairāk saharozes

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

– – citi:

– – – mākslīgais medus, samaisīts vai nesamaisīts ar dabīgo medu

1702 90 95 9100

– – – citi, izņemot sorbozi

1702 90 95 9900

2106

Citur neminēti pārtikas izstrādājumi:

ex 2106 90

– citi:

– – cukura sīrupi ar garšas vai krāsas piedevām:

2106 90 30

– – – izoglikozes sīrupi

2106 90 30 9000

– – – citi:

2106 90 59

– – – – citi

2106 90 59 9000”

---

(1)  OV L 149, 29.6.1968., 46. lpp.

1

(2)  Analītiskā metode, kas jāizmanto taukvielas satura noteikšanai, ir nodrukāta Komisijas Direktīvas 84/4/EEK (OV L 15, 18.1.1984., 28. lpp.) I pielikumā (A metode).

2

(3)  Procedūra, kas jāievēro, lai noteiktu taukvielas saturu, ir šāda:

3

| — | paraugs jāsadrupina tā, lai 90 % vai vairāk izietu caur sietu, kam acu lielums ir 500 mikrometru, un 100 % izietu caur sietu, kam acu lielums ir 1 000 mikrometru, |
| --- | --- |

—

paraugs jāsadrupina tā, lai 90 % vai vairāk izietu caur sietu, kam acu lielums ir 500 mikrometru, un 100 % izietu caur sietu, kam acu lielums ir 1 000 mikrometru,

| — | analītiskā metode, kas jāizmanto pēc tam, ir nodrukāta Direktīvas 84/4/EEK I pielikumā (A metode). |
| --- | --- |

—

analītiskā metode, kas jāizmanto pēc tam, ir nodrukāta Direktīvas 84/4/EEK I pielikumā (A metode).

(4)  Cietes sausnas saturu nosaka ar metodi, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 687/2008 IV pielikumā (OV L 192, 19.7.2008, 20 lpp.). Cietes tīrību nosaka, izmantojot Eversa polarimetrisko metodi, kas publicēta trešās Komisijas Direktīvas 72/199/EEK I pielikumā (OV L 123, 29.5.1972., 6. lpp.).

4

(5)  Par cieti maksājamo eksporta kompensāciju koriģē, izmantojot šādu formulu:

5

| 1. | Kartupeļu ciete: ((faktiskie sausnas % )/80) × eksporta kompensācija. |
| --- | --- |

1.

Kartupeļu ciete: ((faktiskie sausnas % )/80) × eksporta kompensācija.

| 2. | Visi citi cietes veidi : ((faktiskie sausnas %)/87) × eksporta kompensācija. |
| --- | --- |

2.

Visi citi cietes veidi : ((faktiskie sausnas %)/87) × eksporta kompensācija.

Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējs uz attiecīgās deklarācijas norāda produkta sausnas saturu.

(6)  Eksporta kompensācija ir maksājama par produktiem, kam sausnas saturs ir vismaz 78 %. Eksporta kompensāciju par produktiem, kam sausnas saturs ir mazāks par 78 %, koriģē, izmantojot šādu formulu:

6

((faktiskais sausnas saturs) /78) × eksporta kompensācija

Sausnas saturu nosaka ar 2. metodi, kas noteikta Komisijas Direktīvas 79/796/EEK II pielikumā (OV L 239, 22.9.1979., 24. lpp.), vai ar jebkuru citu piemērotu metodi, kas piedāvā vismaz tādas pašas garantijas.

(7)  Uz ko attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 1517/95 (OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.).

7

(8)  Kompensācijas nolūkos ņem vērā tikai to cieti, kas iegūta no labības produktiem. Labības produkti ir produkti, uz ko attiecas Kombinētās Nomenklatūras apakšpozīcijas 0709 90 60 un 0712 90 19, 10. nodaļa un pozīcijas 1101, 1102, 1103 un 1104 (nepārstrādāti un neatjaunoti), izņemot apakšpozīciju 1104 30 un to produktu labības saturu, uz ko attiecas apakšpozīcijas 1904 10 10 un 1904 10 90. Labības saturu produktos, uz ko attiecas Kombinētās Nomenklatūras apakšpozīcijas 1904 10 10 un 1904 10 90, uzskata par vienādu ar šā galaprodukta svaru. Par labību, kurai cietes izcelsmi nevar skaidri noteikt ar analīzi, kompensāciju nemaksā.

8

(9)  Kompensāciju maksās tikai par produktiem, kuri satur 5 svara % vai vairāk cietes.

9

(10)  Ieraksts šajā apakšpozīcijā ir atkarīgs no tā, vai ir iesniegts sertifikāts, kas norādīts pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 433/2007 (OV L 104, 21.4.2007, 3. lpp.).

10

(11)  Kompensācijas piešķiršana ir atkarīga no to nosacījumu ievērošanas, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1359/2007 (OV L 304, 22.11.2007, 21. lpp.).

11

(12)  OV L 308, 8.11.2006, 7. lpp.

12

(13)  OV L 281, 24.10.2008., 3. lpp.

13

(14)  OV L 325, 24.11.2006., 12. lpp.

14

(15)  Liesās liellopu gaļas saturu, izņemot taukus, nosaka saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta pielikumā Komisijas Regulai (EEK) Nr. 2429/86 (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.). Termins “vidējais saturs” attiecas uz parauga daudzumu, kā noteikts 2. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.). Paraugs jāņem no tās sūtījuma daļas, kas rada lielāko risku.

15

(16)  Kolagēna satura noteikšana

16

Ar kolagēna saturu saprot hidroksiprolīna saturu, kas reizināts ar koeficientu 8. Hidroksiprolīna saturs jānosaka saskaņā ar ISO metodi 3496-1978.

(17)  Produktus un to izcirtņus var klasificēt šajā apakšpozīcijā tikai tad, ja saistītā muskuļauda izmērs un īpašības ļauj tos identificēt kā iegūtus no minētajiem primārajiem izcirtņiem. Vārdkopa “to izcirtņi” attiecas uz produktiem, kam vienības tīrsvars ir vismaz 100 grami, vai uz produktiem, kas sacirsti vienmērīgās šķēlēs, ko var skaidri identificēt kā iegūtas no minētā primārā izcirtņa un kas kopā iesaiņotas ar kopējo tīrsvaru vismaz 100 grami.

17

(18)  Labumu no šīs kompensācijas var gūt tikai par tiem produktiem, kuru nosaukumu ir sertificējušas ražotājas dalībvalsts kompetentās iestādes.

18

(19)  Kompensāciju par desām, ko uzrāda traukos ar konservējošu šķidrumu, piešķir par tīrsvaru pēc minētā šķidruma svara atskaitīšanas.

19

(20)  Parafīna pārklājuma svaru, kas atbilst normālai izmantošanai tirdzniecībā, uzskata par desas tīrsvara daļu.

20

(21)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2333/97 (OV. L 323, 26.11.1997., 25. lpp.)

21

(22)  Ja saliktus pārtikas izstrādājumus (ieskaitot gatavas maltītes), kas satur desu, klasificē pozīcijā 1601 to sastāva dēļ, tad kompensāciju piešķir tikai par to desu, gaļas un subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus, tīrsvaru, kas ir minēto izstrādājumu daļa.

22

(23)  Kompensāciju par produktiem, kas satur kaulus, piešķir par produkta tīrsvaru pēc kaulu svara atskaitīšanas.

23

(24)  Kompensācijas piešķiršana ir atkarīga no atbilstības nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 903/2008 (OV L 249, 18.9.2008, 3. lpp.). Muitas eksporta formalitāšu noslēgumā eksportētājs rakstiski deklarē, ka konkrētie produkti atbilst minētajiem nosacījumiem.

24

(25)  Gaļas un tauku saturs jānosaka saskaņā ar analīzes procedūru, kas minēta pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 2004/2002 (OV L 308, 9.11.2002., 22. lpp.).

25

(26)  Jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus, saturs jānosaka saskaņā ar analīzes procedūru, kas minēta pielikumā Komisijas Regulai (EEK) Nr. 226/89 (OV L 29, 31.1.1989., 11. lpp.).

26

(27)  Produktu sasaldēšana, ievērojot Regulas (EK) Nr. 800/1999 7. panta 3. punkta pirmo daļu, nav atļauta.

27

(28)  Liemeņus vai pusliemeņus var uzrādīt ar vai bez vaigiem.

28

(29)  Plecus var uzrādīt ar vai bez vaigiem.

29

(30)  Priekšējās daļas var uzrādīt ar vai bez vaigiem.

30

(31)  Par žokļiem, vaigiem, vai vaigiem un žokļiem kopā, ja tos uzrāda atsevišķi, šo kompensāciju nevar saņemt.

31

(32)  Par kakla gabaliem (neck-ends) bez kauliem, ja tos uzrāda atsevišķi, šo kompensāciju nevar saņemt.

32

neck-ends

(33)  Gadījumā, ja preču klasifikācija par pozīcijas 1602 41 10 9110 šķiņķiem vai šķiņķa izcirtņiem nav pamatota ar KN 16. nodaļas 2. papildpiezīmes noteikumiem, kompensāciju par produktu ar kodu 1602 42 10 9110 vai, atkarībā no situācijas, ar kodu 1602 49 19 9130, var piešķirt, neierobežojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 51. panta (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) piemērošanu.

33

(34)  Gadījumā, ja preču klasifikācija par pozīcijas 1602 42 10 9110 pleciem (priekšējiem šķiņķiem) vai plecu (priekšējo šķiņķu) izcirtņiem nav pamatota ar KN 16. nodaļas 2. papildpiezīmes noteikumiem, kompensāciju par produktu ar kodu 1602 49 19 9130 var piešķirt, neierobežojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 51. panta piemērošanu.

34

(35)  Piemēro tikai mājputnu olām, kuras atbilst nosacījumiem, ko paredzējušas Eiropas Kopienu kompetentās iestādes, un uz kurām uzspiests ražotājuzņēmuma identifikācijas numurs un/vai cita informācija, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 617/2008 3. panta 5. punktā (OV L 168, 28.6.2008, 5. lpp.).

35

(36)  Ja produkts, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, satur sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtu produktu piedevas, tad, aprēķinot kompensāciju, sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtu produktu piedevas neņem vērā.

36

Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošas mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.

Ja produkts, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, sastāv no filtrāta, tad eksporta kompensācija nav maksājama.

Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad

| — | pievienotās pienskābi nesaturošās vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,
  un jo īpaši |
| --- | --- |

—

pievienotās pienskābi nesaturošās vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,

un jo īpaši

| — | pievienoto sūkalu laktozes saturu. |
| --- | --- |

—

pievienoto sūkalu laktozes saturu.

(37)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2287/2000 (OV L 260, 14.10.2000., 22. lpp.)

37

(38)  Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, kas pievienoti pirms pārstrādes vai tās laikā, tad kompensācija nav maksājama. Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir vai nav pievienots kazeīns un/vai kazeināti.

38

(39)  Kompensācija par 100 kilogramiem produkta, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, ir vienāda ar šādu komponentu summu:

39

| a) | norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus nelaktiskas pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.
  Ja produktam ir pievienotas sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti, tad norādīto summu par kilogramu pareizina ar pienskābi saturošās vielas, izņemot sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtus produktus, saturu; |
| --- | --- |

a)

norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus nelaktiskas pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā.

Ja produktam ir pievienotas sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti, tad norādīto summu par kilogramu pareizina ar pienskābi saturošās vielas, izņemot sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūtus produktus, saturu;

| b) | komponents aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punktu (OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.).
  Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad | pievienotās saharozes un/vai citas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,
  un jo īpaši, |
| --- | --- | --- |

b)

komponents aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punktu (OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.).

Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai produkts sastāv no filtrāta un vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalas un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūti produkti un, ja gadījumā ir, tad

pievienotās saharozes un/vai citas pienskābi nesaturošas vielas un/vai sūkalu un/vai no sūkalām un/vai laktozes un/vai kazeīna un/vai kazeinātiem un/vai filtrāta un/vai produktiem, uz ko attiecas KN 3504. kods, iegūto produktu maksimālo saturu pēc svara uz 100 kilogramiem gatava produkta,

un jo īpaši,

| | pievienoto sūkalu laktozes saturu. |
| --- | --- |

pievienoto sūkalu laktozes saturu.

Ja laktiskā viela produktā sastāv no filtrāta, tad eksporta kompensācija nav maksājama.

(40)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/98 (OV L 98, 31.3.1998., 11. lpp.)

40

(41)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 823/96 (OV L 111, 4.5.1996., 9. lpp.)

41

(42)

42

| a) | Gadījumā, ja sieri ir tiešajā iesaiņojumā, kas ietver arī konservējošu šķīdumu, jo īpaši sālījumu, kompensāciju piešķir, ņemot vērā neto svaru, bez šķīduma svara. |
| --- | --- |

a)

Gadījumā, ja sieri ir tiešajā iesaiņojumā, kas ietver arī konservējošu šķīdumu, jo īpaši sālījumu, kompensāciju piešķir, ņemot vērā neto svaru, bez šķīduma svara.

| b) | Plastmasas plēve, parafīns, pelni un vasks, kas izmantoti iesaiņojumam, netiek uzskatīti par produkta neto svaru veidojošo daļu kompensācijas noteikšanai. |
| --- | --- |

b)

Plastmasas plēve, parafīns, pelni un vasks, kas izmantoti iesaiņojumam, netiek uzskatīti par produkta neto svaru veidojošo daļu kompensācijas noteikšanai.

| c) | Ja siers ir iesaiņots plastmasas plēvē un ja deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru, kompensācijas summu samazina par 0,5 %.
  Aizpildot muitas formalitātes, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē, un to, vai deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru. |
| --- | --- |

c)

Ja siers ir iesaiņots plastmasas plēvē un ja deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru, kompensācijas summu samazina par 0,5 %.

Aizpildot muitas formalitātes, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē, un to, vai deklarētais neto svars ietver plastmasas plēves svaru.

| d) | Ja siers ir iesaiņots parafīnā vai pelnos un ja deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru, kompensācijas summu samazina par 2 %.
  Aizpildot muitas formalitātes, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē vai pelnos, un arī to, vai deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru. |
| --- | --- |

d)

Ja siers ir iesaiņots parafīnā vai pelnos un ja deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru, kompensācijas summu samazina par 2 %.

Aizpildot muitas formalitātes, pretendents norāda, ka siers ir iesaiņots plastmasas plēvē vai pelnos, un arī to, vai deklarētais neto svars ietver parafīna vai pelnu svaru.

| e) | Ja siers ir iesaiņots vaskā, aizpildot muitas formalitātes pretendentam deklarācijā jānorāda siera neto svars, neietverot vaska svaru. |
| --- | --- |

e)

Ja siers ir iesaiņots vaskā, aizpildot muitas formalitātes pretendentam deklarācijā jānorāda siera neto svars, neietverot vaska svaru.

(43)  Ja produktiem, uz ko attiecas šis kods, piena proteīnu saturs (slāpekļa saturs × 6,38) piena beztauku cietvielā ir mazāk nekā 34 %, kompensācija nav maksājama. Ja pulverveida produktiem, uz ko attiecas šis kods, ūdens saturs produktā ir vairāk nekā 5 %, kompensācija nav maksājama.

43

Aizpildot muitas formalitātes, ieinteresētajai pusei uz attiecīgās deklarācijas jānorāda minimālais piena proteīnu saturs piena beztauku cietvielā un, par pulverveida produktiem, maksimālais ūdens saturs.

(44)  Svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2287/2000 (OV L 260, 14.10.2000., 22. lpp.)

44

(45)

45

| a) | Ja produkts satur pienskābi nesaturošas sastāvdaļas, kas nav garšvielas vai garšaugi, tādas kā, piemēram, šķiņķis, rieksti, garneles, lasis, olīvas vai rozīnes, kompensācijas summu samazina par 10 %.
  Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas šādas pienskābi nesaturošas vielas. |
| --- | --- |

a)

Ja produkts satur pienskābi nesaturošas sastāvdaļas, kas nav garšvielas vai garšaugi, tādas kā, piemēram, šķiņķis, rieksti, garneles, lasis, olīvas vai rozīnes, kompensācijas summu samazina par 10 %.

Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas šādas pienskābi nesaturošas vielas.

| b) | Ja produkts satur garšvielas vai garšaugus, tādus kā, piemēram, sinepes, baziliku, ķiplokus, majorānu, kompensācijas summu samazina par 1 %.
  Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas garšvielas vai garšaugi. |
| --- | --- |

b)

Ja produkts satur garšvielas vai garšaugus, tādus kā, piemēram, sinepes, baziliku, ķiplokus, majorānu, kompensācijas summu samazina par 1 %.

Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda, ka ir pievienotas garšvielas vai garšaugi.

| c) | Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, un/vai sūkalas, un/vai produktus, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktozi, un/vai filtrātu, un/vai produktus, kas atbilst KN kodam 3504, pievienotais kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām (izņemot sūkalu sviestu, kas atbilst KN kodam 0405 10 50), un/vai laktoze un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, netiek ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju.
  Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda to, vai kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504 (vajadzības gadījumā norādot sūkalu sviesta saturu), un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, ir vai nav pievienoti uz 100 kilogramiem gatavā produkta. |
| --- | --- |

c)

Ja produkts satur kazeīnu un/vai kazeinātus, un/vai sūkalas, un/vai produktus, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktozi, un/vai filtrātu, un/vai produktus, kas atbilst KN kodam 3504, pievienotais kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām (izņemot sūkalu sviestu, kas atbilst KN kodam 0405 10 50), un/vai laktoze un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, netiek ņemti vērā, aprēķinot kompensāciju.

Aizpildot muitas formalitātes, pretendents šim nolūkam paredzētajā deklarācijā norāda to, vai kazeīns un/vai kazeināti, un/vai sūkalas, un/vai produkti, kas iegūti no sūkalām, un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504 (vajadzības gadījumā norādot sūkalu sviesta saturu), un/vai laktoze, un/vai filtrāts, un/vai produkti, kas atbilst KN kodam 3504, ir vai nav pievienoti uz 100 kilogramiem gatavā produkta.

| d) | Minētie produkti var saturēt pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, kas vajadzīgas to gatavošanai vai saglabāšanai, piemēram, sāli, renīnu vai pelējuma sēnes. |
| --- | --- |

d)

Minētie produkti var saturēt pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, kas vajadzīgas to gatavošanai vai saglabāšanai, piemēram, sāli, renīnu vai pelējuma sēnes.

(46)  Kompensācija par saldētu kondensētu pienu ir tāda pati kā par produktiem, uz ko attiecas pozīcijas 0402 91 un 0402 99.

46

(47)  Kompensācijas par saldētiem produktiem, uz ko attiecas KN kodi 0403 90 11 līdz 0403 90 39, attiecīgi ir tādas pašas kā par produktiem, uz ko attiecas KN kodi 0403 90 51 līdz 0403 90 69.

47

(48)  Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā. Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir vai nav pievienotas pienskābi nesaturošas vielas, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais pienskābi nesaturošo vielas saturs pēc svara, kas pievienots uz 100 kilogramiem gatava produkta.

48

(49)  Kompensācija par 100 kilogramiem produkta, uz ko attiecas šī apakšpozīcija, ir vienāda ar šādu komponentu summu:

49

| a) | norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā; |
| --- | --- |

a)

norādītais daudzums uz 100 kg, sareizināts ar pienskābes satura procentuālo daudzumu, ko satur 100 kg produkta. Minētie produkti drīkst saturēt pievienotus pienskābi nesaturošus mazus vielas daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā;

| b) | komponents, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punktu (OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.). |
| --- | --- |

b)

komponents, kas aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 16. panta 3. punktu (OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.).

Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda maksimālais saharozes saturs un, vai ir vai nav pievienota nelaktiska viela, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais pienskābi nesaturošās vielas saturs pēc svara, kas pievienots uz 100 kilogramiem gatava produkta.

(50)  Minētie produkti drīkst saturēt mazus piedevu daudzumus, ja tas vajadzīgs to izgatavošanai vai konservēšanai. Ja minētās piedevas kopumā nepārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās jāņem vērā. Tomēr ja minētās piedevas kopumā pārsniedz 0,5 % no visa produkta svara, tad kompensācijas aprēķina nolūkos tās neņem vērā. Aizpildot muitas formalitātes, pieteikuma iesniedzējam uz attiecīgās deklarācijas jānorāda, vai ir produktu piedevas, un, ja gadījumā ir, tad maksimālais piedevu saturs.

50

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

GALAMĒRĶA KODI EKSPORTA KOMPENSĀCIJĀM

| A00 | Visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas). |
| --- | --- |
| A01 | Citi galamērķi. |
| A02 | Visi galamērķi, izņemot Amerikas Savienotās Valstis. |
| A03 | Visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| A04 | Visas trešās valstis. |
| A05 | Citas trešās valstis. |
| A10 | EFTA valstis (Eiropas Brīvās Tirdzniecības Asociācija)

  Islande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice. |
| A11 | ĀKK valstis (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis – Lomē Konvencijas dalībvalstis)

  Angola, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Kamerūna, Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Komoru salas (izņemot Majotu), Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Džibuti, Dominika, Etiopija, Fidži salas, Gabona, Gambija, Gana, Grenāda, Gvineja, Gvineja-Bisava, Ekvatoriālā Gvineja, Gajāna, Haiti, Jamaika, Kenija, Kiribati, Lesoto, Libērija, Madagaskara, Malāvi, Mali, Maurīcija, Mauritānija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Uganda, Papua-Jaungvineja, Dominikānas Republika, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sentlūsija, Zālamana salas, Samoa, Santome un Prinsipi, Senegāla, Seišelu salas, Sjerraleone, Somālija, Sudāna, Surinama, Svazilenda, Tanzānija, Čada, Togo, Tonga, Trinidada un Tobāgo, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve. |
| A12 | Vidusjūras baseina valstis vai teritorijas

  Seūta un Meliļa, Gibraltārs, Turcija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte, Libāna, Sīrija, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija. |
| A13 | OPEC valstis (Naftas eksportētājvalstu organizācija)

  Alžīrija, Lībija, Nigērija, Gabona, Venecuēla, Irāka, Irāna, Saūda Arābija, Kuveita, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Indonēzija. |
| A14 | ASEAN valstis (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija)

  Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas. |
| A15 | Latīņamerikas valstis

  Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikānas Republika, Kolumbija, Venecuēla, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna. |
| A16 | SAARC valstis (Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācija)

  Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvas, Šrilanka, Nepāla, Butāna. |
| A17 | EEZ (Eiropas Ekonomiskās Zonas) valstis, kas nav Eiropas Savienībā

  Islande, Norvēģija, Lihtenšteina. |
| A18 | CEEC valstis vai teritorijas (Centrālās un austrumeiropas valstis vai teritorijas)

  Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija. |
| A19 | NAFTA valstis (Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības līgums)

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika. |
| A20 | Mercosur valstis (Dienvidu konusa kopējais tirgus)

  Brazīlija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna |
| A21 | Āzijas jaunās industrializētās valstis

  Singapūra, Dienvidkoreja, Taivāna, Honkonga. |
| A22 | Āzijas dinamiskās ekonomikas

  Taizeme, Malaizija, Singapūra, Dienvidkoreja, Taizeme, Honkonga. |
| A23 | APEC valstis (Āzijas-Klusā okeāna valstu ekonomiskā sadarbība)

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Čīle, Taizeme, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Ķīna, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Austrālija, Papua-Jaungvineja, Jaunzēlande. |
| A24 | Neatkarīgo Valstu Savienība

  Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna. |
| A25 | ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas) valstis, kas nav ES

  Islande, Norvēģija, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Dienvidkoreja, Japāna, Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas. |
| A26 | Eiropas valstis vai teritorijas ārpus Eiropas Savienības

  Islande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice, Faro salas, Andora, Gibraltārs, Vatikāns, Turcija, Albānija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Horvātija, Bosina un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija. |
| A27 | Āfrika (A28) (A29)

  Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas, citas Āfrikas valstis. |
| A28 | Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas

  Seūta un Meliļa, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte. |
| A29 | Citas Āfrikas valstis

  Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somālija, Kenija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un Atkarīgās teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorijas, Mozambika, Madagaskara, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Zimbabve, Malāvi, Dienvidāfrika, Namībija, Botsvāna, Svazilenda, Lesoto. |
| A30 | Amerika (A31) (A32) (A33)

  Ziemeļamerika, Centrālamerika un Antiļas, Dienvidamerika. |
| A31 | Ziemeļamerika

  Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Grenlande, Senpjēra un Mikelona. |
| A32 | Centrālamerika un Antiļas

  Meksika, Bermudu salas, Gvatemala, Beliza, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angilja, Kuba, Sentkitsa un Nevisa, Haiti, Bahamu salas, Tērksas un Kaikosas salas, Dominikānas Republika, Virdžīnu salas (ASV), Antigva un Barbuda, Dominika, Kaimanu salas, Jamaika, Sentlūsija, Sentvinsenta, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Barbadosa, Montserrata, Trinidada un Tobago, Grenada, Aruba, Nīderlandes Antiļas. |
| A33 | Dienvidamerika

  Kolumbija, Venecuēla, Gajana, Surinama, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna, Folklenda salas. |
| A34 | Āzija (A35) (A36)

  Tuvie un Vidējie Austrumi, citas Āzijas valstis. |
| A35 | Tuvie un Vidējie Austrumi

  Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena. |
| A36 | Citas Āzijas valstis

  Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Afganistāna, Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvu salas, Šrilanka, Nepāla, Butāna, Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Kambodža, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Mongolija, Ķīna, Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Makao. |
| A37 | Okeānija un polārie reģioni (A38) (A39)

  Austrālija un Jaunzēlande, citas Okeānijas valstis un polārie reģioni. |
| A38 | Austrālija un Jaunzēlande

  Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas. |
| A39 | Citas Okeānijas valstis un polārie reģioni

  Papua-Jaungvineja, Nauru, Zālamana salas, Tuvalu, Jaunkaledonija un Atkarīgās teritorijas, Amerikas Klusā okeāna teritorijas, Volisa salas and Futuna, Kiribati, Pitkērna, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Ziemeļu Marianas salas, Franču Polinēzija, Mikronēzijas Federatīvās Valstis (Japa, Kosrae, Čanka, Ponpeja), Māršala salas, Palau, Polārie Reģioni. |
| A40 | Aizjūras teritorijas (AZT)

  Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Atkarīgās teritorijas, Volisa salas un Futuna, Franču Dienvidu un Antarktikas zemes, Senpjēra un Mikelona, Majota, Nīderlandes Antiļas, Aruba, Grenlande, Angilja, Kaimanu salas, Folklenda salas, Dienvidu Sendviča salas un Atkarīgās teritorijas, Tērksas un Kaikosas salas, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Montserrata, Pitkērna, Svētās Helēnas sala un Atkarīgās teritorijas, Britu Antarktikas teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorija. |
| A96 | Itālijas Livinjo un Kamiones komūnas, Heligolande. |
| A97 | Pārtikas piegāde un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas

  Galamērķi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 800/1999 36., 44. un 45. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).” |

A00

Visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas).

A01

Citi galamērķi.

A02

Visi galamērķi, izņemot Amerikas Savienotās Valstis.

A03

Visi galamērķi, izņemot Šveici.

A04

Visas trešās valstis.

A05

Citas trešās valstis.

A10

EFTA valstis (Eiropas Brīvās Tirdzniecības Asociācija)

Islande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice.

A11

ĀKK valstis (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis – Lomē Konvencijas dalībvalstis)

Angola, Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Kamerūna, Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Komoru salas (izņemot Majotu), Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Džibuti, Dominika, Etiopija, Fidži salas, Gabona, Gambija, Gana, Grenāda, Gvineja, Gvineja-Bisava, Ekvatoriālā Gvineja, Gajāna, Haiti, Jamaika, Kenija, Kiribati, Lesoto, Libērija, Madagaskara, Malāvi, Mali, Maurīcija, Mauritānija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Uganda, Papua-Jaungvineja, Dominikānas Republika, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta un Grenadīnas, Sentlūsija, Zālamana salas, Samoa, Santome un Prinsipi, Senegāla, Seišelu salas, Sjerraleone, Somālija, Sudāna, Surinama, Svazilenda, Tanzānija, Čada, Togo, Tonga, Trinidada un Tobāgo, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve.

A12

Vidusjūras baseina valstis vai teritorijas

Seūta un Meliļa, Gibraltārs, Turcija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte, Libāna, Sīrija, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija.

A13

OPEC valstis (Naftas eksportētājvalstu organizācija)

Alžīrija, Lībija, Nigērija, Gabona, Venecuēla, Irāka, Irāna, Saūda Arābija, Kuveita, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Indonēzija.

A14

ASEAN valstis (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija)

Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas.

A15

Latīņamerikas valstis

Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikānas Republika, Kolumbija, Venecuēla, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna.

A16

SAARC valstis (Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācija)

Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvas, Šrilanka, Nepāla, Butāna.

A17

EEZ (Eiropas Ekonomiskās Zonas) valstis, kas nav Eiropas Savienībā

Islande, Norvēģija, Lihtenšteina.

A18

CEEC valstis vai teritorijas (Centrālās un austrumeiropas valstis vai teritorijas)

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija.

A19

NAFTA valstis (Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības līgums)

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika.

A20

Mercosur valstis (Dienvidu konusa kopējais tirgus)

Brazīlija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna

A21

Āzijas jaunās industrializētās valstis

Singapūra, Dienvidkoreja, Taivāna, Honkonga.

A22

Āzijas dinamiskās ekonomikas

Taizeme, Malaizija, Singapūra, Dienvidkoreja, Taizeme, Honkonga.

A23

APEC valstis (Āzijas-Klusā okeāna valstu ekonomiskā sadarbība)

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Čīle, Taizeme, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Ķīna, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Austrālija, Papua-Jaungvineja, Jaunzēlande.

A24

Neatkarīgo Valstu Savienība

Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna.

A25

ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas) valstis, kas nav ES

Islande, Norvēģija, Šveice, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Meksika, Dienvidkoreja, Japāna, Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas.

A26

Eiropas valstis vai teritorijas ārpus Eiropas Savienības

Islande, Norvēģija, Lihtenšteina, Šveice, Faro salas, Andora, Gibraltārs, Vatikāns, Turcija, Albānija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Horvātija, Bosina un Hercegovina, Serbija, kā arī Kosova saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99, Melnkalne, bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija.

A27

Āfrika (A28) (A29)

Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas, citas Āfrikas valstis.

A28

Ziemeļāfrikas valstis vai teritorijas

Seūta un Meliļa, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte.

A29

Citas Āfrikas valstis

Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo Demokrātiskā Republika, Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un atkarīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somālija, Kenija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un Atkarīgās teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorijas, Mozambika, Madagaskara, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Zimbabve, Malāvi, Dienvidāfrika, Namībija, Botsvāna, Svazilenda, Lesoto.

A30

Amerika (A31) (A32) (A33)

Ziemeļamerika, Centrālamerika un Antiļas, Dienvidamerika.

A31

Ziemeļamerika

Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Grenlande, Senpjēra un Mikelona.

A32

Centrālamerika un Antiļas

Meksika, Bermudu salas, Gvatemala, Beliza, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angilja, Kuba, Sentkitsa un Nevisa, Haiti, Bahamu salas, Tērksas un Kaikosas salas, Dominikānas Republika, Virdžīnu salas (ASV), Antigva un Barbuda, Dominika, Kaimanu salas, Jamaika, Sentlūsija, Sentvinsenta, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Barbadosa, Montserrata, Trinidada un Tobago, Grenada, Aruba, Nīderlandes Antiļas.

A33

Dienvidamerika

Kolumbija, Venecuēla, Gajana, Surinama, Ekvadora, Peru, Brazīlija, Čīle, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna, Folklenda salas.

A34

Āzija (A35) (A36)

Tuvie un Vidējie Austrumi, citas Āzijas valstis.

A35

Tuvie un Vidējie Austrumi

Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Rietumu krasts un Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena.

A36

Citas Āzijas valstis

Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Afganistāna, Pakistāna, Indija, Bangladeša, Maldīvu salas, Šrilanka, Nepāla, Butāna, Mjanma, Taizeme, Laosa, Vjetnama, Kambodža, Indonēzija, Malaizija, Bruneja, Singapūra, Filipīnas, Mongolija, Ķīna, Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Japāna, Taivāna, Honkonga, Makao.

A37

Okeānija un polārie reģioni (A38) (A39)

Austrālija un Jaunzēlande, citas Okeānijas valstis un polārie reģioni.

A38

Austrālija un Jaunzēlande

Austrālija, Austrālijas Klusā okeāna teritorijas, Jaunzēlande, Jaunzēlandes Klusā okeāna teritorijas.

A39

Citas Okeānijas valstis un polārie reģioni

Papua-Jaungvineja, Nauru, Zālamana salas, Tuvalu, Jaunkaledonija un Atkarīgās teritorijas, Amerikas Klusā okeāna teritorijas, Volisa salas and Futuna, Kiribati, Pitkērna, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Ziemeļu Marianas salas, Franču Polinēzija, Mikronēzijas Federatīvās Valstis (Japa, Kosrae, Čanka, Ponpeja), Māršala salas, Palau, Polārie Reģioni.

A40

Aizjūras teritorijas (AZT)

Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Atkarīgās teritorijas, Volisa salas un Futuna, Franču Dienvidu un Antarktikas zemes, Senpjēra un Mikelona, Majota, Nīderlandes Antiļas, Aruba, Grenlande, Angilja, Kaimanu salas, Folklenda salas, Dienvidu Sendviča salas un Atkarīgās teritorijas, Tērksas un Kaikosas salas, Virdžīnu salas (Lielbritānija), Montserrata, Pitkērna, Svētās Helēnas sala un Atkarīgās teritorijas, Britu Antarktikas teritorijas, Britu Indijas okeāna teritorija.

A96

Itālijas Livinjo un Kamiones komūnas, Heligolande.

A97

Pārtikas piegāde un galamērķi, ko uzskata par eksportu no Kopienas

Galamērķi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 800/1999 36., 44. un 45. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).”

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/76

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1345/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2136/89, kas nosaka kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm un tirdzniecības aprakstus konservētām sardīnēm un sardīņveida produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 104/2000 ir paredzēta iespēja pieņemt kopējus tirdzniecības standartus zivsaimniecības produktiem Kopienā galvenokārt tādēļ, lai sekmētu uz godīgu konkurenci balstītu tirdzniecību. Šie standarti var jo īpaši attiekties uz marķējumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 104/2000 ir paredzēta iespēja pieņemt kopējus tirdzniecības standartus zivsaimniecības produktiem Kopienā galvenokārt tādēļ, lai sekmētu uz godīgu konkurenci balstītu tirdzniecību. Šie standarti var jo īpaši attiekties uz marķējumu.

| (2) | Padomes Regulā (EEK) Nr. 2136/89 (2) ir noteikti kopēji tirdzniecības standarti konservētām sardīnēm un konservētu sardīņu un sardīņveida produktu tirdzniecības apraksti Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EEK) Nr. 2136/89 (2) ir noteikti kopēji tirdzniecības standarti konservētām sardīnēm un konservētu sardīņu un sardīņveida produktu tirdzniecības apraksti Kopienā.

| (3) | To konservēto produktu klāsts, kurus Kopienā tirgo un noformē tāpat kā konservētas sardīnes, kļūst arvien daudzveidīgāks, tāpēc rodas nepieciešamība nodrošināt patērētājiem pietiekamu informāciju par produkta identitāti un galvenajām īpašībām. Tādēļ ir jāgroza pašreizējie noteikumi par to konservēto produktu tirdzniecības aprakstiem, kurus Kopienā tirgo un noformē tāpat kā konservētas sardīnes. |
| --- | --- |

(3)

To konservēto produktu klāsts, kurus Kopienā tirgo un noformē tāpat kā konservētas sardīnes, kļūst arvien daudzveidīgāks, tāpēc rodas nepieciešamība nodrošināt patērētājiem pietiekamu informāciju par produkta identitāti un galvenajām īpašībām. Tādēļ ir jāgroza pašreizējie noteikumi par to konservēto produktu tirdzniecības aprakstiem, kurus Kopienā tirgo un noformē tāpat kā konservētas sardīnes.

| (4) | Šajā nolūkā ir jāņem vērā Pārtikas kodeksa standarts Codex STAN94 (pārskatīts 2007. gadā), kā arī konkrētie Kopienas tirgū valdošie apstākļi. |
| --- | --- |

(4)

Šajā nolūkā ir jāņem vērā Pārtikas kodeksa standarts Codex STAN94 (pārskatīts 2007. gadā), kā arī konkrētie Kopienas tirgū valdošie apstākļi.

| (5) | Tirgus pārredzamības, godīgas konkurences un piedāvājuma daudzveidības labad suga Strangomera bentincki ir jāiekļauj to sugu sarakstā, no kurām atļauts izgatavot konservētus sardīņveida produktus. |
| --- | --- |

(5)

Tirgus pārredzamības, godīgas konkurences un piedāvājuma daudzveidības labad suga Strangomera bentincki ir jāiekļauj to sugu sarakstā, no kurām atļauts izgatavot konservētus sardīņveida produktus.

| (6) | Lai uzlabotu katra sardīņveida produkta identifikāciju, tā raksturošanai jāizmanto sugas zinātniskais nosaukums un ģeogrāfiskais apgabals, kurā nozvejotas šīs sugas zivis. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu katra sardīņveida produkta identifikāciju, tā raksturošanai jāizmanto sugas zinātniskais nosaukums un ģeogrāfiskais apgabals, kurā nozvejotas šīs sugas zivis.

| (7) | Šajā regulā noteiktās prasības jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3). |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā noteiktās prasības jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3).

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2136/89. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2136/89.

| (9) | Lai tirgus dalībnieki varētu pielāgoties jaunajām prasībām, jāparedz pārejas periods, kura laikā tirgū drīkst laist produktus, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 2136/89 pašreizējās redakcijas prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Lai tirgus dalībnieki varētu pielāgoties jaunajām prasībām, jāparedz pārejas periods, kura laikā tirgū drīkst laist produktus, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 2136/89 pašreizējās redakcijas prasībām.

| (10) | Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(10)

Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 2136/89 groza šādi.

| 1) | Regulas 1.a panta 2. punktu papildina ar šādu apakšpunktu:






  “k) | Strangomera bentincki”. |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1.a panta 2. punktu papildina ar šādu apakšpunktu:

“k)

Strangomera bentincki”.

| 2) | Regulas 7.a pantu aizstāj ar šādu:
  “7.a pants
  1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, konservētus sardīņveida produktus Kopienā var tirgot ar tirdzniecības aprakstu, kurā iekļauts vārds “sardīnes” un minēts sugas zinātniskais nosaukums un ģeogrāfiskais apgabals, kurā šīs sugas zivis nozvejotas.
  2.   Ja konservēta sardīņveida produkta tvertnes marķējumā ir iekļauts 1. punktā paredzētais tirdzniecības apraksts, tam jābūt attēlotam skaidri un precīzi.
  3.   Zinātniskais nosaukums vienmēr sastāv no ģints nosaukuma un sugas epiteta latīņu valodā.
  4.   Ģeogrāfisko apgabalu norāda, minot vienu no pielikuma pirmajā slejā iekļautajiem nosaukumiem, ņemot vērā attiecīgā apgabala identifikāciju, kas sniegta pielikuma otrajā slejā.
  5.   Ar vienu tirdzniecības aprakstu tirgo tikai vienu sugu.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 7.a pantu aizstāj ar šādu:

“7.a pants

1.   Neskarot Direktīvu 2000/13/EK, konservētus sardīņveida produktus Kopienā var tirgot ar tirdzniecības aprakstu, kurā iekļauts vārds “sardīnes” un minēts sugas zinātniskais nosaukums un ģeogrāfiskais apgabals, kurā šīs sugas zivis nozvejotas.

2.   Ja konservēta sardīņveida produkta tvertnes marķējumā ir iekļauts 1. punktā paredzētais tirdzniecības apraksts, tam jābūt attēlotam skaidri un precīzi.

3.   Zinātniskais nosaukums vienmēr sastāv no ģints nosaukuma un sugas epiteta latīņu valodā.

4.   Ģeogrāfisko apgabalu norāda, minot vienu no pielikuma pirmajā slejā iekļautajiem nosaukumiem, ņemot vērā attiecīgā apgabala identifikāciju, kas sniegta pielikuma otrajā slejā.

5.   Ar vienu tirdzniecības aprakstu tirgo tikai vienu sugu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr produktus, kas atbilst Regulai (EEK) Nr. 2136/89, pirms tajā izdarīti grozījumi ar šo regulu, var laist tirgū līdz 2010. gada 1. novembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

1

(2)  OV L 212, 22.7.1989., 79. lpp.

2

(3)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Ģeogrāfisko apgabalu nosaukumi un identifikācija

| Ģeogrāfiskā apgabala nosaukums, kā minēts 7.a panta 1. punktā | Apgabala identifikācija (1) |
| --- | --- |
| Ziemeļrietumu Atlantija | FAO 21. apgabals |
| Ziemeļaustrumu Atlantija (2) | FAO 27. apgabals |
| Baltijas jūra | FAO 27.IIId apgabals |
| Rietumatlantijas centrālā daļa | FAO 31. apgabals |
| Austrumatlantijas centrālā daļa | FAO 34. apgabals |
| Dienvidrietumu Atlantija | FAO 41. apgabals |
| Dienvidaustrumu Atlantija | FAO 47. apgabals |
| Vidusjūra | FAO 37.1., 37.2. un 37.3. apgabals |
| Melnā jūra | FAO 37.4. apgabals |
| Indijas okeāns | FAO 51. un 57. apgabals |
| Klusais okeāns | FAO 61., 67., 71., 77., 81., 87. apgabals |
| Antarktika | FAO 48., 58. un 88. apgabals |
| Ziemeļu Ledus okeāns | FAO 18. apgabals |

Ģeogrāfiskā apgabala nosaukums, kā minēts 7.a panta 1. punktā

Apgabala identifikācija (1)

Ziemeļrietumu Atlantija

FAO 21. apgabals

Ziemeļaustrumu Atlantija (2)

FAO 27. apgabals

Baltijas jūra

FAO 27.IIId apgabals

Rietumatlantijas centrālā daļa

FAO 31. apgabals

Austrumatlantijas centrālā daļa

FAO 34. apgabals

Dienvidrietumu Atlantija

FAO 41. apgabals

Dienvidaustrumu Atlantija

FAO 47. apgabals

Vidusjūra

FAO 37.1., 37.2. un 37.3. apgabals

Melnā jūra

FAO 37.4. apgabals

Indijas okeāns

FAO 51. un 57. apgabals

Klusais okeāns

FAO 61., 67., 71., 77., 81., 87. apgabals

Antarktika

FAO 48., 58. un 88. apgabals

Ziemeļu Ledus okeāns

FAO 18. apgabals

---

(1)  FAO yearbook. Fishery statistics. Catches. (FAO gadagrāmata. Zvejniecības statistika. Nozvejas.) 86/1. sēj. 2000.

(2)  Izņemot Baltijas jūru.

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/79

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1346/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 148. panta 1. punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Kubas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai (2), ko apstiprināja Padomes Lēmums 2008/870/EK (3), Kopiena ir apņēmusies 2008./2009. tirdzniecības gadam pievienot 20 000 tonnu valsts piešķīrumu Kubai rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Kubas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai (2), ko apstiprināja Padomes Lēmums 2008/870/EK (3), Kopiena ir apņēmusies 2008./2009. tirdzniecības gadam pievienot 20 000 tonnu valsts piešķīrumu Kubai rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.

| (2) | Šī kvota jāatver un jāpārvalda kā “CXL koncesiju cukura” kvota saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 (4). |
| --- | --- |

(2)

Šī kvota jāatver un jāpārvalda kā “CXL koncesiju cukura” kvota saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 (4).

| (3) | Lai novērstu importa licenču spekulācijas attiecībā uz importa kvotu piešķīrumu, jāizstrādā noteikums, lai attiecinātu importa licences pieteikumus tikai uz tiem uzņēmējiem, kas var uzrādīt eksporta licenci, ko izdevusi eksportētājvalsts kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu importa licenču spekulācijas attiecībā uz importa kvotu piešķīrumu, jāizstrādā noteikums, lai attiecinātu importa licences pieteikumus tikai uz tiem uzņēmējiem, kas var uzrādīt eksporta licenci, ko izdevusi eksportētājvalsts kompetentā iestāde.

| (4) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 950/2006 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 950/2006 attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 950/2006 groza šādi.

| 1) | Regulas 24. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   2008./2009. tirdzniecības gadam rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura ar KN kodu 1701 11 10 importam atver tarifa kvotu 126 925 tonnu apmērā, to izsakot kā CXL koncesiju cukuru ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.
  2.   Daudzumus, kas minēti 1. punktā, pa izcelsmes valstīm sadala šādi:







  — | Kuba | 78 969 tonnas, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brazīlija | 34 054 tonnas, |
| — | Austrālija | 9 925 tonnas, |
| — | citas trešās valstis | 3 977 tonnas.” |

1)

Regulas 24. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   2008./2009. tirdzniecības gadam rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura ar KN kodu 1701 11 10 importam atver tarifa kvotu 126 925 tonnu apmērā, to izsakot kā CXL koncesiju cukuru ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.

2.   Daudzumus, kas minēti 1. punktā, pa izcelsmes valstīm sadala šādi:

—

Kuba

78 969 tonnas,

—

Brazīlija

34 054 tonnas,

—

Austrālija

9 925 tonnas,

—

citas trešās valstis

3 977 tonnas.”

| 2) | Regulas 25. pantam pievieno šādu punktu:
  “Importa licences pieteikumam attiecībā uz Kubu, Brazīliju un Austrāliju pievieno eksporta licences oriģinālu, ko izdevušas eksportētājvalsts kompetentās iestādes un kas atbilst II pielikumā sniegtajam paraugam, attiecībā uz tādu pašu daudzumu, kāds minēts licences pieteikumā.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 25. pantam pievieno šādu punktu:

“Importa licences pieteikumam attiecībā uz Kubu, Brazīliju un Austrāliju pievieno eksporta licences oriģinālu, ko izdevušas eksportētājvalsts kompetentās iestādes un kas atbilst II pielikumā sniegtajam paraugam, attiecībā uz tādu pašu daudzumu, kāds minēts licences pieteikumā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 308, 19.11.2008., 29. lpp.

2

(3)  OV L 308, 19.11.2008., 27. lpp.

3

(4)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

4

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/81

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1347/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar ko nosaka no 2009. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2009. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2009. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2009. gada 1. janvāra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 1. janvāra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 55,22 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 29,22 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 29,22 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 55,22 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

55,22

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

29,22

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

29,22

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

55,22

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.12.2008-22.12.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 176,48 | 108,62 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 217,05 | 207,05 | 187,05 | 96,33 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 12,22 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 28,08 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

176,48

108,62

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

217,05

207,05

187,05

96,33

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

12,22

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

28,08

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 9,11 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 7,62 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

9,11 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

7,62 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/84

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/105/EK

(2008. gada 16. decembris)

par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Virszemes ūdeņu ķīmiskais piesārņojums rada draudus ūdens videi, radot tādas sekas kā ūdens organismu akūtu un hronisku toksicitāti, akumulāciju ekosistēmā un dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības zaudējumus, kā arī apdraudējumu cilvēku veselībai. Prioritārā kārtā būtu jānosaka piesārņojuma cēloņi, un emisiju radītās problēmas būtu jārisina, novēršot to cēloni, izmantojot visekonomiskākos un ekoloģiski iedarbīgākos līdzekļus. |
| --- | --- |

(1)

Virszemes ūdeņu ķīmiskais piesārņojums rada draudus ūdens videi, radot tādas sekas kā ūdens organismu akūtu un hronisku toksicitāti, akumulāciju ekosistēmā un dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības zaudējumus, kā arī apdraudējumu cilvēku veselībai. Prioritārā kārtā būtu jānosaka piesārņojuma cēloņi, un emisiju radītās problēmas būtu jārisina, novēršot to cēloni, izmantojot visekonomiskākos un ekoloģiski iedarbīgākos līdzekļus.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 174. pantu Kopienas vides politikai jābūt balstītai uz piesardzības un preventīvas darbības principiem, kā arī uz principiem, kas nosaka, ka kaitējums videi pirmām kārtām būtu jānovērš pašos pirmsākumos un ka piesārņotājam būtu jāmaksā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 174. pantu Kopienas vides politikai jābūt balstītai uz piesardzības un preventīvas darbības principiem, kā arī uz principiem, kas nosaka, ka kaitējums videi pirmām kārtām būtu jānovērš pašos pirmsākumos un ka piesārņotājam būtu jāmaksā.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 174. panta 3. punktu Kopienai, izstrādājot vides politiku, ir jāņem vērā pieejamie zinātnes un tehnikas atzinumi, vides apstākļi dažādos Kopienas reģionos, Kopienas ekonomiskā un sociālā attīstība kopumā un tās reģionu līdzsvarota attīstība, kā arī iespējamie ieguvumi un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 174. panta 3. punktu Kopienai, izstrādājot vides politiku, ir jāņem vērā pieejamie zinātnes un tehnikas atzinumi, vides apstākļi dažādos Kopienas reģionos, Kopienas ekonomiskā un sociālā attīstība kopumā un tās reģionu līdzsvarota attīstība, kā arī iespējamie ieguvumi un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (3), norādīts, ka vide un veselība, un dzīves kvalitāte pieder pie minētās programmas galvenajām vides prioritātēm, jo īpaši uzsverot vajadzību izstrādāt specifiskākus tiesību aktus ūdens resursu politikas jomā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (3), norādīts, ka vide un veselība, un dzīves kvalitāte pieder pie minētās programmas galvenajām vides prioritātēm, jo īpaši uzsverot vajadzību izstrādāt specifiskākus tiesību aktus ūdens resursu politikas jomā.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (4), noteikta stratēģija cīņai pret ūdens resursu piesārņošanu un paredzēti turpmāki īpaši pasākumi piesārņojuma kontrolei un vides kvalitātes standarti (VKS). Ar šo direktīvu nosaka VKS saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK noteikumiem un mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (4), noteikta stratēģija cīņai pret ūdens resursu piesārņošanu un paredzēti turpmāki īpaši pasākumi piesārņojuma kontrolei un vides kvalitātes standarti (VKS). Ar šo direktīvu nosaka VKS saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK noteikumiem un mērķiem.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu un jo īpaši tā 1. punktu dalībvalstīm būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi saskaņā ar minētās direktīvas 16. panta 1. un 8. punktu, lai pakāpeniski samazinātu prioritāro vielu radīto piesārņojumu un izbeigtu vai pakāpeniski pārtrauktu prioritāro bīstamo vielu emisijas, izplūdes vai zudumus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu un jo īpaši tā 1. punktu dalībvalstīm būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi saskaņā ar minētās direktīvas 16. panta 1. un 8. punktu, lai pakāpeniski samazinātu prioritāro vielu radīto piesārņojumu un izbeigtu vai pakāpeniski pārtrauktu prioritāro bīstamo vielu emisijas, izplūdes vai zudumus.

| (7) | Kopš 2000. gada ir pieņemti daudzi Kopienas tiesību akti, kuri atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 16. pantam paredz emisiju kontroles pasākumus attiecībā uz atsevišķām prioritārajām vielām. Turklāt uz daudziem vides aizsardzības pasākumiem attiecas citi pastāvošie Kopienas tiesību akti. Tādēļ prioritāte būtu jāpiešķir pastāvošo instrumentu īstenošanai un pārskatīšanai, nevis jaunu kontroles pasākumu noteikšanai. |
| --- | --- |

(7)

Kopš 2000. gada ir pieņemti daudzi Kopienas tiesību akti, kuri atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 16. pantam paredz emisiju kontroles pasākumus attiecībā uz atsevišķām prioritārajām vielām. Turklāt uz daudziem vides aizsardzības pasākumiem attiecas citi pastāvošie Kopienas tiesību akti. Tādēļ prioritāte būtu jāpiešķir pastāvošo instrumentu īstenošanai un pārskatīšanai, nevis jaunu kontroles pasākumu noteikšanai.

| (8) | Saistībā ar kontroli attiecībā uz prioritāro vielu emisijām no stacionārajiem un difūzajiem avotiem, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā, dalībvalstīm būtu lietderīgāk un samērīgāk vajadzības gadījumā papildus citu spēkā esošo Kopienas tiesību aktu īstenošanai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu iekļaut piemērotus kontroles pasākumus pasākumu programmā, kas katram upes baseina apgabalam jāizstrādā atbilstīgi minētās direktīvas 11. pantam. |
| --- | --- |

(8)

Saistībā ar kontroli attiecībā uz prioritāro vielu emisijām no stacionārajiem un difūzajiem avotiem, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā, dalībvalstīm būtu lietderīgāk un samērīgāk vajadzības gadījumā papildus citu spēkā esošo Kopienas tiesību aktu īstenošanai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu iekļaut piemērotus kontroles pasākumus pasākumu programmā, kas katram upes baseina apgabalam jāizstrādā atbilstīgi minētās direktīvas 11. pantam.

| (9) | Lai noskaidrotu mērķtiecīgas un efektīvas kontroles iespējas, dalībvalstīm būtu jāuzlabo zināšanas un pieejamie dati par prioritāro vielu avotiem un piesārņojuma izplatīšanās veidiem. Dalībvalstīm inter alia būtu pietiekami bieži jāveic arī sedimentu un biotas monitorings, lai savāktu nepieciešamo faktisko materiālu, kas ļauj ar augstu ticamības pakāpi noskaidrot ilgtermiņa izplatības tendences tām prioritārajām vielām, kuras mēdz uzkrāties sedimentos un/vai biotā. Ciktāl tas prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 2455/2001/EK (2001. gada 20. novembris), ar ko izveido prioritāro vielu sarakstu ūdens resursu politikas jomā (5), 3. pantā, monitoringa, tostarp sedimentu un biotas monitoringa, rezultātiem vajadzētu būt pieejamiem, lai tos ņemtu vērā, gatavojot turpmākos Komisijas priekšlikumus, kā tas paredzēts Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. un 8. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Lai noskaidrotu mērķtiecīgas un efektīvas kontroles iespējas, dalībvalstīm būtu jāuzlabo zināšanas un pieejamie dati par prioritāro vielu avotiem un piesārņojuma izplatīšanās veidiem. Dalībvalstīm inter alia būtu pietiekami bieži jāveic arī sedimentu un biotas monitorings, lai savāktu nepieciešamo faktisko materiālu, kas ļauj ar augstu ticamības pakāpi noskaidrot ilgtermiņa izplatības tendences tām prioritārajām vielām, kuras mēdz uzkrāties sedimentos un/vai biotā. Ciktāl tas prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 2455/2001/EK (2001. gada 20. novembris), ar ko izveido prioritāro vielu sarakstu ūdens resursu politikas jomā (5), 3. pantā, monitoringa, tostarp sedimentu un biotas monitoringa, rezultātiem vajadzētu būt pieejamiem, lai tos ņemtu vērā, gatavojot turpmākos Komisijas priekšlikumus, kā tas paredzēts Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. un 8. punktā.

| (10) | Lēmumā Nr. 2455/2001/EK ir ietverts pirmais 33 vielu vai vielu grupu saraksts, ko noteica par prioritāti rīcībai Kopienas līmenī. Starp šīm prioritārajām vielām dažas vielas ir noteiktas kā prioritārās bīstamās vielas, un dalībvalstīm attiecībā uz tām būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi, lai samazinātu vai pakāpeniski pārtrauktu to emisiju, izplūdi vai zudumus. Tomēr ir neiespējami pilnībā novērst vai pakāpeniski samazināt tādu vielu emisiju, izplūdi un zudumus no visiem iespējamiem avotiem, kuras rodas dabā vai dabas procesu rezultātā. Dažas vielas ir pārbaudītas, un tās būtu jāklasificē. Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā noteikto grafiku būtu jāturpina pārskatīt prioritāro vielu sarakstu, nosakot rīcības steidzamību atbilstīgi saskaņotiem kritērijiem un atkarībā no apdraudējuma, ko šīs vielas rada ūdens videi vai ar tās starpniecību, un, ja vajadzīgs, jāiesniedz priekšlikumi. |
| --- | --- |

(10)

Lēmumā Nr. 2455/2001/EK ir ietverts pirmais 33 vielu vai vielu grupu saraksts, ko noteica par prioritāti rīcībai Kopienas līmenī. Starp šīm prioritārajām vielām dažas vielas ir noteiktas kā prioritārās bīstamās vielas, un dalībvalstīm attiecībā uz tām būtu jāīsteno vajadzīgie pasākumi, lai samazinātu vai pakāpeniski pārtrauktu to emisiju, izplūdi vai zudumus. Tomēr ir neiespējami pilnībā novērst vai pakāpeniski samazināt tādu vielu emisiju, izplūdi un zudumus no visiem iespējamiem avotiem, kuras rodas dabā vai dabas procesu rezultātā. Dažas vielas ir pārbaudītas, un tās būtu jāklasificē. Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā noteikto grafiku būtu jāturpina pārskatīt prioritāro vielu sarakstu, nosakot rīcības steidzamību atbilstīgi saskaņotiem kritērijiem un atkarībā no apdraudējuma, ko šīs vielas rada ūdens videi vai ar tās starpniecību, un, ja vajadzīgs, jāiesniedz priekšlikumi.

| (11) | Kopienas interesēs un lai panāktu efektīvāku virszemes ūdeņu aizsardzības regulējumu, ir lietderīgi noteikt VKS piesārņojošajām vielām, kas Kopienas līmenī klasificētas kā prioritārās vielas, un ļaut dalībvalstīm vajadzības gadījumā valsts līmenī paredzēt noteikumus pārējām piesārņojošajām vielām, ņemot vērā attiecīgo Kopienas tiesību aktu piemērošanu. Tomēr prioritāro vielu sarakstā nav iekļautas astoņas piesārņojošās vielas, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 86/280/EEK (1986. gada 12. jūnijs) par emisiju robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dažām bīstamajām vielām, kas iekļautas Direktīvas 76/464/EEK pielikuma I sarakstā (6), un kuras pieder tādu vielu grupai, attiecībā uz kurām dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, lai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 2. un 4. pantu līdz 2015. gadam panāktu labu ķīmisko stāvokli. Tomēr vispārējie šīm piesārņojošajām vielām noteiktie standarti izrādījās noderīgi, un tādēļ ir lietderīgi to reglamentāciju saglabāt Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(11)

Kopienas interesēs un lai panāktu efektīvāku virszemes ūdeņu aizsardzības regulējumu, ir lietderīgi noteikt VKS piesārņojošajām vielām, kas Kopienas līmenī klasificētas kā prioritārās vielas, un ļaut dalībvalstīm vajadzības gadījumā valsts līmenī paredzēt noteikumus pārējām piesārņojošajām vielām, ņemot vērā attiecīgo Kopienas tiesību aktu piemērošanu. Tomēr prioritāro vielu sarakstā nav iekļautas astoņas piesārņojošās vielas, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 86/280/EEK (1986. gada 12. jūnijs) par emisiju robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dažām bīstamajām vielām, kas iekļautas Direktīvas 76/464/EEK pielikuma I sarakstā (6), un kuras pieder tādu vielu grupai, attiecībā uz kurām dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, lai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 2. un 4. pantu līdz 2015. gadam panāktu labu ķīmisko stāvokli. Tomēr vispārējie šīm piesārņojošajām vielām noteiktie standarti izrādījās noderīgi, un tādēļ ir lietderīgi to reglamentāciju saglabāt Kopienas līmenī.

| (12) | Līdz ar to noteikumi par pašreizējiem vides kvalitātes mērķiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 82/176/EEK (1982. gada 22. marts) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dzīvsudraba emisiju sārmu metālu hlorīdu elektrolīzes rūpniecībā (7), Padomes Direktīvā 83/513/EEK (1983. gada 26. septembris) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz kadmija emisijām (8), Padomes Direktīvā 84/156/EEK (1984. gada 8. marts) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dzīvsudraba emisijām nozarēs, kas nav sārmu metālu hlorīdu elektrolīze (9), Padomes Direktīvā 84/491/EEK (1984. gada 9. oktobris) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz heksahlorcikloheksāna emisijām (10) un Direktīvā 86/280/EEK, būs lieki, un tie būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(12)

Līdz ar to noteikumi par pašreizējiem vides kvalitātes mērķiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 82/176/EEK (1982. gada 22. marts) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dzīvsudraba emisiju sārmu metālu hlorīdu elektrolīzes rūpniecībā (7), Padomes Direktīvā 83/513/EEK (1983. gada 26. septembris) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz kadmija emisijām (8), Padomes Direktīvā 84/156/EEK (1984. gada 8. marts) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dzīvsudraba emisijām nozarēs, kas nav sārmu metālu hlorīdu elektrolīze (9), Padomes Direktīvā 84/491/EEK (1984. gada 9. oktobris) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz heksahlorcikloheksāna emisijām (10) un Direktīvā 86/280/EEK, būs lieki, un tie būtu jāsvītro.

| (13) | Ķīmiskais piesārņojums ūdens videi var radīt gan īslaicīgas, gan ilgstošas sekas, un tādēļ VKS noteikšanā būtu jāizmanto dati gan par akūtu, gan hronisku iedarbību. Lai nodrošinātu, ka ūdens vide un cilvēku veselība tiek pienācīgi aizsargāta, būtu jānosaka VKS, kas izteikti kā gada vidējā vērtība, tādā līmenī, kurš nodrošina aizsardzību pret ilgstošu iedarbību, un būtu jānosaka tāda maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai varētu aizsargāt pret īslaicīgu iedarbību. |
| --- | --- |

(13)

Ķīmiskais piesārņojums ūdens videi var radīt gan īslaicīgas, gan ilgstošas sekas, un tādēļ VKS noteikšanā būtu jāizmanto dati gan par akūtu, gan hronisku iedarbību. Lai nodrošinātu, ka ūdens vide un cilvēku veselība tiek pienācīgi aizsargāta, būtu jānosaka VKS, kas izteikti kā gada vidējā vērtība, tādā līmenī, kurš nodrošina aizsardzību pret ilgstošu iedarbību, un būtu jānosaka tāda maksimāli pieļaujamā koncentrācija, lai varētu aizsargāt pret īslaicīgu iedarbību.

| (14) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.3.4. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem par monitoringa biežumu, pārraugot atbilstību VKS, tostarp VKS, kas izteikti kā maksimālā pieļaujamā koncentrācija, dalībvalstis var ieviest statistikas metodes, piemēram, procentīļu aprēķinu, lai risinātu jautājumu par izkrītošiem rezultātiem, t. i., galējām novirzēm no vidējiem rādītājiem, un novērstu nepareizus mērījumus, nodrošinot pieņemamu ticamības līmeni un precizitāti. Lai nodrošinātu monitoringa salīdzināmību dalībvalstīs, ar komitejas procedūru ir lietderīgi noteikt šādu statistikas metožu sīki izstrādātus noteikumus. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.3.4. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem par monitoringa biežumu, pārraugot atbilstību VKS, tostarp VKS, kas izteikti kā maksimālā pieļaujamā koncentrācija, dalībvalstis var ieviest statistikas metodes, piemēram, procentīļu aprēķinu, lai risinātu jautājumu par izkrītošiem rezultātiem, t. i., galējām novirzēm no vidējiem rādītājiem, un novērstu nepareizus mērījumus, nodrošinot pieņemamu ticamības līmeni un precizitāti. Lai nodrošinātu monitoringa salīdzināmību dalībvalstīs, ar komitejas procedūru ir lietderīgi noteikt šādu statistikas metožu sīki izstrādātus noteikumus.

| (15) | VKS vērtības noteikšana vairākumam vielu Kopienas līmenī šajā posmā būtu jāattiecina vienīgi uz virszemes ūdeņiem. Tomēr attiecībā uz heksahlorbenzolu, heksahlorbutadiēnu un dzīvsudrabu tikai ar Kopienas līmeņa vides kvalitātes standartiem vienīgi virszemes ūdeņiem vien nevar nodrošināt aizsardzību pret netiešu iedarbību un sekundāru saindēšanos. Tādēļ ir lietderīgi šīm trim vielām Kopienas līmenī noteikt VKS attiecībā uz biotu. Lai dalībvalstīm atkarībā no to monitoringa stratēģijas ļautu būt elastīgākām, tām vajadzētu būt iespējai vai nu uzraudzīt un piemērot šos vides kvalitātes standartus attiecībā uz biotām, vai noteikt stingrākus vides kvalitātes standartus virszemes ūdeņiem, nodrošinot tādu pašu aizsardzību. |
| --- | --- |

(15)

VKS vērtības noteikšana vairākumam vielu Kopienas līmenī šajā posmā būtu jāattiecina vienīgi uz virszemes ūdeņiem. Tomēr attiecībā uz heksahlorbenzolu, heksahlorbutadiēnu un dzīvsudrabu tikai ar Kopienas līmeņa vides kvalitātes standartiem vienīgi virszemes ūdeņiem vien nevar nodrošināt aizsardzību pret netiešu iedarbību un sekundāru saindēšanos. Tādēļ ir lietderīgi šīm trim vielām Kopienas līmenī noteikt VKS attiecībā uz biotu. Lai dalībvalstīm atkarībā no to monitoringa stratēģijas ļautu būt elastīgākām, tām vajadzētu būt iespējai vai nu uzraudzīt un piemērot šos vides kvalitātes standartus attiecībā uz biotām, vai noteikt stingrākus vides kvalitātes standartus virszemes ūdeņiem, nodrošinot tādu pašu aizsardzību.

| (16) | Turklāt dalībvalstīm vajadzētu būt spējīgām valsts līmenī noteikt VKS sedimentiem un/vai biotai un piemērot tieši tos, bet nevis šajā direktīvā noteiktos VKS attiecībā uz ūdeni. Šie VKS būtu jānosaka, izmantojot pārskatāmu procedūru, kurā būtu paredzēti paziņojumi Komisijai un citām dalībvalstīm, lai tādējādi nodrošinātu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs Kopienas līmenī noteiktajiem VKS attiecībā uz ūdeni. Komisijai šie paziņojumi būtu jāapkopo ziņojumos par Direktīvas 2000/60/EK īstenošanu. Turklāt sedimenti un biota joprojām ir svarīgi monitoringa objekti attiecībā uz dažām vielām, kurām ir nozīmīgs uzkrāšanās potenciāls. Lai novērtētu antropogēnas darbības ilgtermiņa iespaidu un tendences, dalībvalstīm, ievērojot Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu, būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka biotā un sedimentos būtiski nepalielinās pašreizējais piesārņojuma līmenis. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt dalībvalstīm vajadzētu būt spējīgām valsts līmenī noteikt VKS sedimentiem un/vai biotai un piemērot tieši tos, bet nevis šajā direktīvā noteiktos VKS attiecībā uz ūdeni. Šie VKS būtu jānosaka, izmantojot pārskatāmu procedūru, kurā būtu paredzēti paziņojumi Komisijai un citām dalībvalstīm, lai tādējādi nodrošinātu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs Kopienas līmenī noteiktajiem VKS attiecībā uz ūdeni. Komisijai šie paziņojumi būtu jāapkopo ziņojumos par Direktīvas 2000/60/EK īstenošanu. Turklāt sedimenti un biota joprojām ir svarīgi monitoringa objekti attiecībā uz dažām vielām, kurām ir nozīmīgs uzkrāšanās potenciāls. Lai novērtētu antropogēnas darbības ilgtermiņa iespaidu un tendences, dalībvalstīm, ievērojot Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu, būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka biotā un sedimentos būtiski nepalielinās pašreizējais piesārņojuma līmenis.

| (17) | No Direktīvas 2000/60/EK 13. panta un VII pielikuma A daļas 5. punkta izriet, ka katrs atbrīvojums no vides kvalitātes standartu piemērošanas attiecībā uz prioritāro vielu saturu ūdenstilpēs saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 4., 5. un 6. punktu, ņemot vērā tās 4. panta 8. un 9. punktu, būtu jānorāda upju baseinu apsaimniekošanas plānos. Ja ir ievērotas Direktīvas 2000/60/EK 4. panta prasības, tostarp atbrīvojuma nosacījumi, drīkst veikt darbības, tostarp bagarēšanu un kuģošanu, kuras gaitā notiek prioritāro vielu izplūde, emisija un zudumi. |
| --- | --- |

(17)

No Direktīvas 2000/60/EK 13. panta un VII pielikuma A daļas 5. punkta izriet, ka katrs atbrīvojums no vides kvalitātes standartu piemērošanas attiecībā uz prioritāro vielu saturu ūdenstilpēs saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 4., 5. un 6. punktu, ņemot vērā tās 4. panta 8. un 9. punktu, būtu jānorāda upju baseinu apsaimniekošanas plānos. Ja ir ievērotas Direktīvas 2000/60/EK 4. panta prasības, tostarp atbrīvojuma nosacījumi, drīkst veikt darbības, tostarp bagarēšanu un kuģošanu, kuras gaitā notiek prioritāro vielu izplūde, emisija un zudumi.

| (18) | Dalībvalstīm jāievēro Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (11) un jāapsaimnieko virszemes ūdens objekti, kurus izmanto dzeramā ūdens ieguvei atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 7. pantam. Tādēļ šī direktīva būtu jāīsteno, neskarot prasības, kur varētu būt noteikti stingrāki standarti. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm jāievēro Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (11) un jāapsaimnieko virszemes ūdens objekti, kurus izmanto dzeramā ūdens ieguvei atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 7. pantam. Tādēļ šī direktīva būtu jāīsteno, neskarot prasības, kur varētu būt noteikti stingrāki standarti.

| (19) | Stacionāro avotu tuvumā, kur notiek piesārņojošo vielu izplūde, to koncentrācija parasti ir augstāka nekā apkārtējā ūdenī. Tādēļ dalībvalstīm būtu jādod iespēja izmantot sajaukšanās zonas, ja vien tās neiespaido virszemes ūdens objektu pārējo daļu atbilstību attiecīgajiem VKS. Sajaukšanās zonām vajadzētu būt izplūdes vietas tiešā tuvumā, un tām vajadzētu būt proporcionālām. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 4. punktu būtu jānodrošina, lai visā upju baseinu apgabalā būtu saskaņotas minētās direktīvas 4. pantā noteiktās prasības attiecībā uz vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, tostarp saistībā ar sajaukšanās zonu noteikšanu pārrobežu ūdenstilpēs. |
| --- | --- |

(19)

Stacionāro avotu tuvumā, kur notiek piesārņojošo vielu izplūde, to koncentrācija parasti ir augstāka nekā apkārtējā ūdenī. Tādēļ dalībvalstīm būtu jādod iespēja izmantot sajaukšanās zonas, ja vien tās neiespaido virszemes ūdens objektu pārējo daļu atbilstību attiecīgajiem VKS. Sajaukšanās zonām vajadzētu būt izplūdes vietas tiešā tuvumā, un tām vajadzētu būt proporcionālām. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 4. punktu būtu jānodrošina, lai visā upju baseinu apgabalā būtu saskaņotas minētās direktīvas 4. pantā noteiktās prasības attiecībā uz vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, tostarp saistībā ar sajaukšanās zonu noteikšanu pārrobežu ūdenstilpēs.

| (20) | Ir jāpārbauda, vai tiek ievēroti Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktie mērķi attiecībā uz izbeigšanu vai pakāpenisku pārtraukšanu un samazināšanu, un jānodrošina šo saistību izpildes novērtēšanas pārskatāmība, jo īpaši attiecībā uz to, kā ņem vērā būtiskas emisijas, izplūdes un zudumus, kas rodas cilvēka darbības rezultātā. Turklāt izbeigšanas vai pakāpeniskas pārtraukšanas un samazināšanas grafiku var saistīt tikai ar uzskaiti. Vajadzētu arī būt iespējai novērtēt Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 4. līdz 7. punkta piemērošanu. Tāpat ir vajadzīgs piemērots līdzeklis, lai kvantitatīvi noteiktu dabā esošo vai dabiskos procesos radušos vielu zudumus, kad nav iespējama pilnīga izbeigšana vai pakāpeniska pārtraukšana no visiem potenciālajiem avotiem. Lai izpildītu šīs prasības, katrai dalībvalstij būtu jāizveido emisiju, izplūdes un zudumu uzskaite katram tās teritorijas upju baseina apgabalam vai upju baseina apgabala daļai. |
| --- | --- |

(20)

Ir jāpārbauda, vai tiek ievēroti Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktie mērķi attiecībā uz izbeigšanu vai pakāpenisku pārtraukšanu un samazināšanu, un jānodrošina šo saistību izpildes novērtēšanas pārskatāmība, jo īpaši attiecībā uz to, kā ņem vērā būtiskas emisijas, izplūdes un zudumus, kas rodas cilvēka darbības rezultātā. Turklāt izbeigšanas vai pakāpeniskas pārtraukšanas un samazināšanas grafiku var saistīt tikai ar uzskaiti. Vajadzētu arī būt iespējai novērtēt Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 4. līdz 7. punkta piemērošanu. Tāpat ir vajadzīgs piemērots līdzeklis, lai kvantitatīvi noteiktu dabā esošo vai dabiskos procesos radušos vielu zudumus, kad nav iespējama pilnīga izbeigšana vai pakāpeniska pārtraukšana no visiem potenciālajiem avotiem. Lai izpildītu šīs prasības, katrai dalībvalstij būtu jāizveido emisiju, izplūdes un zudumu uzskaite katram tās teritorijas upju baseina apgabalam vai upju baseina apgabala daļai.

| (21) | Lai, veicot šo uzskaiti, novērstu darbu dublēšanos un lai nodrošinātu šīs uzskaites saskanību ar citiem instrumentiem virszemes ūdeņu aizsardzības jomā, dalībvalstīm būtu jāizmanto informācija, kas savākta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (2006. gada 18. janvāris) par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu (12). |
| --- | --- |

(21)

Lai, veicot šo uzskaiti, novērstu darbu dublēšanos un lai nodrošinātu šīs uzskaites saskanību ar citiem instrumentiem virszemes ūdeņu aizsardzības jomā, dalībvalstīm būtu jāizmanto informācija, kas savākta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (2006. gada 18. janvāris) par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu (12).

| (22) | Lai panāktu virszemes ūdeņu mērķtiecīgu aizsardzību, dalībvalstīm, kam ir kopīgi virszemes ūdens objekti, būtu jāsaskaņo to monitorings un vajadzības gadījumā arī uzskaites datu apkopošana. |
| --- | --- |

(22)

Lai panāktu virszemes ūdeņu mērķtiecīgu aizsardzību, dalībvalstīm, kam ir kopīgi virszemes ūdens objekti, būtu jāsaskaņo to monitorings un vajadzības gadījumā arī uzskaites datu apkopošana.

| (23) | Lai labāk atspoguļotu savas vajadzības, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties piemērotu viena gada pārskata periodu uzskaites pamatierakstu noteikšanai. Tomēr būtu jāņem vērā tas, ka zudumi no pesticīdu lietošanas gadu no gada var būt ļoti atšķirīgi, jo, piemēram, atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem tiek lietoti atšķirīgs pesticīdu daudzums. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties 3 gadu pārskata periodu attiecībā uz noteiktām vielām, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13). |
| --- | --- |

(23)

Lai labāk atspoguļotu savas vajadzības, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties piemērotu viena gada pārskata periodu uzskaites pamatierakstu noteikšanai. Tomēr būtu jāņem vērā tas, ka zudumi no pesticīdu lietošanas gadu no gada var būt ļoti atšķirīgi, jo, piemēram, atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem tiek lietoti atšķirīgs pesticīdu daudzums. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties 3 gadu pārskata periodu attiecībā uz noteiktām vielām, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13).

| (24) | Lai optimizētu uzskaites izmantojumu, ir lietderīgi noteikt termiņu, līdz kuram Komisija pārbauda, vai emisiju, izplūžu un zudumu apjoms tuvinās Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem mērķiem, ievērojot minētās direktīvas 4. panta 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

(24)

Lai optimizētu uzskaites izmantojumu, ir lietderīgi noteikt termiņu, līdz kuram Komisija pārbauda, vai emisiju, izplūžu un zudumu apjoms tuvinās Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem mērķiem, ievērojot minētās direktīvas 4. panta 4. un 5. punktu.

| (25) | Būtu jāizstrādā tehniskās pamatnostādnes, kas palīdz dalībvalstīm saskaņot metodoloģiju, ko tās izmanto, veicot piesārņojošo vielu emisijas, izplūdes un zudumu uzskaiti, arī tāda piesārņojuma zudumus, kas ir uzkrājies sedimentos. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāizstrādā tehniskās pamatnostādnes, kas palīdz dalībvalstīm saskaņot metodoloģiju, ko tās izmanto, veicot piesārņojošo vielu emisijas, izplūdes un zudumu uzskaiti, arī tāda piesārņojuma zudumus, kas ir uzkrājies sedimentos.

| (26) | Vairākas dalībvalstis ietekmē piesārņojuma avots, kas nav tās jurisdikcijā. Tādēļ būtu atbilstīgi skaidri noteikt to, ka dalībvalsts nepārkāpj šajā direktīvā noteiktās saistības, ja VKS netiek ievēroti pārrobežu piesārņojuma dēļ, ja vien tā ir izpildījusi konkrētus nosacījumus un ja tā ir attiecīgi izmantojusi attiecīgos Direktīvas 2000/60/EK noteikumus. |
| --- | --- |

(26)

Vairākas dalībvalstis ietekmē piesārņojuma avots, kas nav tās jurisdikcijā. Tādēļ būtu atbilstīgi skaidri noteikt to, ka dalībvalsts nepārkāpj šajā direktīvā noteiktās saistības, ja VKS netiek ievēroti pārrobežu piesārņojuma dēļ, ja vien tā ir izpildījusi konkrētus nosacījumus un ja tā ir attiecīgi izmantojusi attiecīgos Direktīvas 2000/60/EK noteikumus.

| (27) | Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 15. pantu, Komisijai būtu jāapsver vajadzība pēc pastāvošo tiesību aktu grozījumiem un konkrētiem Kopienas mēroga papildu pasākumiem, piemēram, emisijas pārbaudēm un, ja nepieciešams, jāiesniedz atbilstīgi priekšlikumi. Saistībā ar ziņojumu, ko gatavo saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 18. panta 1. punktu, Komisijai pēc paveiktā darba savus secinājumus būtu jādara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. Iesniedzot priekšlikumus par emisijas kontroles pasākumiem, paturot prātā Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu, Komisijai būtu jāņem vērā spēkā esošās emisijas kontroles prasības, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/1/EK (2008. gada 15. janvāris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (14), kā arī jaunākos sasniegumus piesārņojuma mazināšanas tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 15. pantu, Komisijai būtu jāapsver vajadzība pēc pastāvošo tiesību aktu grozījumiem un konkrētiem Kopienas mēroga papildu pasākumiem, piemēram, emisijas pārbaudēm un, ja nepieciešams, jāiesniedz atbilstīgi priekšlikumi. Saistībā ar ziņojumu, ko gatavo saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 18. panta 1. punktu, Komisijai pēc paveiktā darba savus secinājumus būtu jādara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. Iesniedzot priekšlikumus par emisijas kontroles pasākumiem, paturot prātā Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu, Komisijai būtu jāņem vērā spēkā esošās emisijas kontroles prasības, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/1/EK (2008. gada 15. janvāris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (14), kā arī jaunākos sasniegumus piesārņojuma mazināšanas tehnoloģiju jomā.

| (28) | Kritēriji noturīgu bioakumulējošu un toksisku vielu identifikācijai, kā arī citu vielu identifikācijai, kurām var būt līdzīgas īpašības, proti, ļoti noturīgas un ļoti bioakumulējošas vielas, kā minēts Direktīvā 2000/60/EK, ir noteikti Riska novērtēšanas tehniskajos norādījumos, papildinot Komisijas Direktīvu 93/67/EEK (1993. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka principus to risku novērtēšanai, kurus cilvēkiem un videi rada vielas, par ko paziņo saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (17). Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu saskaņotību, vielām, kas jāpārbauda saskaņā ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK, būtu jāpiemēro tikai minētie kritēriji un Direktīvas 2000/60/EK X pielikums būtu attiecīgi jāaizstāj. |
| --- | --- |

(28)

Kritēriji noturīgu bioakumulējošu un toksisku vielu identifikācijai, kā arī citu vielu identifikācijai, kurām var būt līdzīgas īpašības, proti, ļoti noturīgas un ļoti bioakumulējošas vielas, kā minēts Direktīvā 2000/60/EK, ir noteikti Riska novērtēšanas tehniskajos norādījumos, papildinot Komisijas Direktīvu 93/67/EEK (1993. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka principus to risku novērtēšanai, kurus cilvēkiem un videi rada vielas, par ko paziņo saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (16) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (17). Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu saskaņotību, vielām, kas jāpārbauda saskaņā ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK, būtu jāpiemēro tikai minētie kritēriji un Direktīvas 2000/60/EK X pielikums būtu attiecīgi jāaizstāj.

| (29) | Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā uzskaitītajās direktīvās noteiktās saistības jau ir iekļautas Direktīvā 2008/1/EK un Direktīvā 2000/60/EK, un ir garantēta vismaz tāda pati aizsardzības pakāpe, ja VKS saglabā vai pārskata. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju virszemes ūdeņu ķīmiskajam piesārņojumam un lai vienkāršotu un darītu skaidrākus pašreizējos Kopienas tiesību aktus minētajā jomā, ir lietderīgi atbilstīgi Direktīvai 2000/60/EK no 2012. gada 22. decembra atcelt Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK un 86/280/EEK. |
| --- | --- |

(29)

Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā uzskaitītajās direktīvās noteiktās saistības jau ir iekļautas Direktīvā 2008/1/EK un Direktīvā 2000/60/EK, un ir garantēta vismaz tāda pati aizsardzības pakāpe, ja VKS saglabā vai pārskata. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju virszemes ūdeņu ķīmiskajam piesārņojumam un lai vienkāršotu un darītu skaidrākus pašreizējos Kopienas tiesību aktus minētajā jomā, ir lietderīgi atbilstīgi Direktīvai 2000/60/EK no 2012. gada 22. decembra atcelt Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK un 86/280/EEK.

| (30) | Ir apsvērti Direktīvā 2000/60/EK minētie ieteikumi, jo īpaši Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas ieteikumi. |
| --- | --- |

(30)

Ir apsvērti Direktīvā 2000/60/EK minētie ieteikumi, jo īpaši Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas ieteikumi.

| (31) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (18) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (18) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (32) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, panākt labu virszemes ūdeņu ķīmisko stāvokli, nosakot VKS prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - saglabājot vienādu virszemes ūdeņu aizsardzības pakāpi visā Kopienā - minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, panākt labu virszemes ūdeņu ķīmisko stāvokli, nosakot VKS prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka - saglabājot vienādu virszemes ūdeņu aizsardzības pakāpi visā Kopienā - minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (33) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19). |
| --- | --- |

(33)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19).

| (34) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt I pielikuma B daļas 3. punktu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus un papildināt to, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(34)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt I pielikuma B daļas 3. punktu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus un papildināt to, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir noteikti vides kvalitātes standarti (VKS) prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām, kā paredzēts Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā, lai panāktu labu ķīmisko stāvokli virszemes ūdeņiem, un saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta noteikumiem un mērķiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā noteiktās definīcijas.

3. pants

Vides kvalitātes standarti

1.   Saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu un Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS, kas noteikti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.

Dalībvalstis virszemes ūdens objektiem piemēro VKS saskaņā ar I pielikuma B daļas prasībām.

2.   Dalībvalstis noteiktos virszemes ūdeņos var izvēlēties piemērot VKS sedimentiem un/vai biotai, nevis I pielikuma A daļā noteiktos VKS. Dalībvalstis, kas izmanto šo iespēju:

| a) | dzīvsudrabam un tā savienojumiem piemēro VKS 20 μg/kg apjomā un/vai heksahlorbenzolam VKS 10 μg/kg apjomā, un/vai heksahlorbutadiēnam VKS 55 μg/kg apjomā – šie VKS attiecas uz mīkstiem audiem (to mitru masu), izvēloties vispiemērotāko rādītāju no zivīm, gliemjiem, vēžveidīgiem un pārējās biotas; |
| --- | --- |

a)

dzīvsudrabam un tā savienojumiem piemēro VKS 20 μg/kg apjomā un/vai heksahlorbenzolam VKS 10 μg/kg apjomā, un/vai heksahlorbutadiēnam VKS 55 μg/kg apjomā – šie VKS attiecas uz mīkstiem audiem (to mitru masu), izvēloties vispiemērotāko rādītāju no zivīm, gliemjiem, vēžveidīgiem un pārējās biotas;

| b) | nosaka un piemēro VKS, kas nav a) apakšpunktā minētie VKS, attiecībā uz konkrētām vielām sedimentos un/vai biotā. Ar šiem VKS nodrošina vismaz tādu pat aizsardzības līmeni, kā ar I pielikuma A daļā izklāstītajiem ūdens VKS; |
| --- | --- |

b)

nosaka un piemēro VKS, kas nav a) apakšpunktā minētie VKS, attiecībā uz konkrētām vielām sedimentos un/vai biotā. Ar šiem VKS nodrošina vismaz tādu pat aizsardzības līmeni, kā ar I pielikuma A daļā izklāstītajiem ūdens VKS;

| c) | attiecībā uz a) un b) apakšpunktā minētajām vielām nosaka biotas un/vai sedimentu monitoringa biežumu. Tomēr monitorings notiek vismaz reizi gadā, ja vien, pamatojoties uz tehniskām zināšanām un ekspertu atzinumiem, nav noteikts cits biežums; un |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz a) un b) apakšpunktā minētajām vielām nosaka biotas un/vai sedimentu monitoringa biežumu. Tomēr monitorings notiek vismaz reizi gadā, ja vien, pamatojoties uz tehniskām zināšanām un ekspertu atzinumiem, nav noteikts cits biežums; un

| d) | ar Direktīvas 2000/60/EK 21. pantā minētās komitejas starpniecību paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm vielas, kurām VKS ir noteikts atbilstīgi b) apakšpunktam, tādas pieejas izmantojuma iemeslus, noteiktos alternatīvos VKS, tostarp datus un metodes, no kurām alternatīvie VKS izriet, virszemes ūdeņu kategorijas, uz kurām tie attiektos, un plānoto monitoringa biežumu kopā ar šāda biežuma pamatojumu. |
| --- | --- |

d)

ar Direktīvas 2000/60/EK 21. pantā minētās komitejas starpniecību paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm vielas, kurām VKS ir noteikts atbilstīgi b) apakšpunktam, tādas pieejas izmantojuma iemeslus, noteiktos alternatīvos VKS, tostarp datus un metodes, no kurām alternatīvie VKS izriet, virszemes ūdeņu kategorijas, uz kurām tie attiektos, un plānoto monitoringa biežumu kopā ar šāda biežuma pamatojumu.

Ziņojumos, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 18. pantu, Komisija iekļauj kopsavilkumu par paziņojumiem, ko sniedz atbilstīgi šā punkta d) apakšpunktam un I pielikuma A daļas 9. piezīmei.

3.   Pamatojoties uz ūdens stāvokļa monitoringu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 8. pantu, dalībvalstis paredz mehānismus, kā analizēt ilgtermiņa koncentrācijas tendences tām I pielikuma A daļā minētajām prioritārajām vielām, kurām ir tendence uzkrāties sedimentos un/vai biotā, īpašu uzmanību pievēršot 2., 5., 6., 7., 12., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 26., 28. un 30. vielai. Ievērojot Direktīvas 2000/60/EK 4. pantu, tās veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka sedimentos un/vai attiecīgā biotā koncentrācija būtiski nepalielinās.

Dalībvalstis nosaka sedimentu un/vai biotas monitoringa biežumu tā, lai nodrošinātu pietiekamus datus ticamai ilgtermiņa tendenču analīzei. Principā monitoringam būtu jānotiek reizi trīs gados, ja vien nav noteikts cits biežums, pamatojoties uz tehniskām zināšanām un ekspertu slēdzienu.

4.   Atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. punktā noteiktajam grafikam Komisija izskata jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tostarp pabeigtos apdraudējumu izvērtējumus, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, un informāciju par vielu reģistrāciju, kas darīta publiski pieejama saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 119. pantu, un vajadzības gadījumā ierosina šīs direktīvas I pielikuma A daļā noteiktos VKS pārskatīt saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

5.   Šīs direktīvas I pielikuma B daļas 3. punktu var grozīt saskaņā ar šīs direktīvas 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. pants

Sajaukšanās zonas

1.   Dalībvalstis pie izplūdes vietām var noteikt sajaukšanās zonas. Vienas vai vairāku I pielikuma A daļā uzskaitīto vielu koncentrācija sajaukšanās zonās drīkst pārsniegt attiecīgos VKS, ja tas neietekmē virszemes ūdens objekta pārējo daļu atbilstību minētajiem standartiem.

2.   Dalībvalstis, kas nosaka sajaukšanās zonas, upju baseinu apsaimniekošanas plānos, ko izstrādā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu, iekļauj aprakstu par:

| a) | šādu zonu noteikšanai izmantoto pieeju un metodoloģiju; un |
| --- | --- |

a)

šādu zonu noteikšanai izmantoto pieeju un metodoloģiju; un

| b) | pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu sajaukšanās zonu platību nākotnē, piemēram, pasākumiem atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta k) apakšpunktam, vai par tādu atļauju pārskatīšanu, kuras minētas Direktīvā 2008/1/EK, kā arī par iepriekšējo noteikumu pārskatīšanu, kuri minēti Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu sajaukšanās zonu platību nākotnē, piemēram, pasākumiem atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta k) apakšpunktam, vai par tādu atļauju pārskatīšanu, kuras minētas Direktīvā 2008/1/EK, kā arī par iepriekšējo noteikumu pārskatīšanu, kuri minēti Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta g) apakšpunktā.

3.   Dalībvalstis, kas nosaka sajaukšanās zonas, nodrošina, ka jebkura tāda zona:

| a) | atrodas izplūdes vietas tiešā tuvumā; |
| --- | --- |

a)

atrodas izplūdes vietas tiešā tuvumā;

| b) | ir samērīga, ņemot vērā piesārņojošo vielu koncentrāciju izplūdes vietā un piesārņojošo vielu emisijas nosacījumus, kas iekļauti agrākās normatīvajās prasībās, piemēram, pilnvarojumos un/vai atļaujās, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta g) apakšpunktā un citos attiecīgajos Kopienas tiesību aktos, saskaņā ar vislabāko pieejamo tehnisko paņēmienu piemērojumu un Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu, jo īpaši pēc minēto agrāko normatīvo prasību pārskatīšanas. |
| --- | --- |

b)

ir samērīga, ņemot vērā piesārņojošo vielu koncentrāciju izplūdes vietā un piesārņojošo vielu emisijas nosacījumus, kas iekļauti agrākās normatīvajās prasībās, piemēram, pilnvarojumos un/vai atļaujās, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta g) apakšpunktā un citos attiecīgajos Kopienas tiesību aktos, saskaņā ar vislabāko pieejamo tehnisko paņēmienu piemērojumu un Direktīvas 2000/60/EK 10. pantu, jo īpaši pēc minēto agrāko normatīvo prasību pārskatīšanas.

4.   Tehniskās pamatnostādnes sajaukšanās zonu noteikšanai pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

5. pants

Emisiju, izplūžu un zudumu uzskaite

1.   Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. un 8. pantu, atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 166/2006, kā arī uz citiem pieejamiem datiem, dalībvalstis katrā to teritorijā esošā upju baseinu apgabalā vai upju baseinu apgabala daļā veic visu šīs direktīvas I pielikuma A daļā uzskaitīto prioritāro vielu un piesārņojošo vielu emisijas, izplūdes un zudumu uzskaiti, norādot arī to koncentrāciju sedimentos un biotā, kā arī pievienojot kartes, ja tādas ir.

2.   Pārskata periods piesārņojošo vielu daudzumu novērtējumam, kas iekļaujams 1. punktā minētajā uzskaitē, ir viens gads laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam.

Tomēr prioritārajām vielām vai piesārņojošajām vielām, uz ko attiecas Direktīva 91/414/EEK, iekļaujamos datus var aprēķināt kā 2008., 2009. un 2010. gada vidējo vērtību.

3.   Datus, kas iegūti, veicot uzskaiti saskaņā ar šā panta 1. punktu, tostarp attiecīgos pārskata periodus, dalībvalstis dara zināmus Komisijai atbilstīgi ziņošanas prasībām, kas paredzētas Direktīvas 2000/60/EK 15. panta 1. punktā.

4.   Dalībvalstis precizē uzskaites datus saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā minēto analīžu pārskatiem.

Pārskata periods, lai atjaunotajā uzskaitē noteiktu vērtību lielumu, ir gads pirms paredzētās analīzes pabeigšanas. Tomēr prioritārajām vielām vai piesārņojošajām vielām, uz ko attiecas Direktīva 91/414/EEK, iekļaujamos datus var aprēķināt kā vidējo vērtību trīs gados pirms minētās analīzes beigām.

Dalībvalstis koriģēto uzskaiti publicē koriģētos upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kā paredzēts Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā.

5.   Komisija līdz 2018. gadam noskaidro, vai uzskaitē minētais emisijas, izplūdes un zudumu līmenis liecina par uzlabojumiem, kas ļaus sasniegt piesārņojuma samazināšanas vai novēršanas mērķus, kuri noteikti Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ievērojot minētās direktīvas 4. panta 4. un 5. punktu.

6.   Tehniskās pamatnostādnes uzskaites veikšanai pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 9. panta 2. punktā minēto procedūru.

6. pants

Pārrobežu piesārņojums

1.   Dalībvalsts nav pārkāpusi šajā direktīvā paredzētos pienākumus, ja nav ievēroti VKS, bet tā var pierādīt, ka:

| a) | pārsniegumu ir izraisījis piesārņojuma avots, kas nav tās jurisdikcijā; |
| --- | --- |

a)

pārsniegumu ir izraisījis piesārņojuma avots, kas nav tās jurisdikcijā;

| b) | šāda pārrobežu piesārņojuma dēļ tā nav varējusi veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgos VKS; un |
| --- | --- |

b)

šāda pārrobežu piesārņojuma dēļ tā nav varējusi veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgos VKS; un

| c) | tā ir piemērojusi Direktīvas 2000/60/EK 3. pantā izklāstītos koordinācijas mehānismus un attiecīgi izmantojusi minētās direktīvas 4. panta 4., 5. un 6. punkta nosacījumus attiecībā uz tiem ūdens objektiem, ko skāris pārrobežu piesārņojums. |
| --- | --- |

c)

tā ir piemērojusi Direktīvas 2000/60/EK 3. pantā izklāstītos koordinācijas mehānismus un attiecīgi izmantojusi minētās direktīvas 4. panta 4., 5. un 6. punkta nosacījumus attiecībā uz tiem ūdens objektiem, ko skāris pārrobežu piesārņojums.

2.   Dalībvalstis izmanto Direktīvas 2000/60/EK 12. pantā paredzēto mehānismu, lai šā panta 1. punktā izklāstītajos apstākļos sniegtu Komisijai vajadzīgo informāciju un kopsavilkumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar pārrobežu piesārņojumu un kas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 15. panta 1. punktā paredzētajām ziņošanas prasībām iekļauti attiecīgajā upju baseinu apsaimniekošanas plānā.

7. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, tostarp ziņojumiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 12. pantu, un jo īpaši ziņojumiem par pārrobežu piesārņojumu, Komisija apsver vajadzību pēc pastāvošo tiesību aktu grozījumiem un pēc īpašiem Kopienas mēroga papildu pasākumiem, piemēram, emisijas kontroles pasākumiem.

2.   Saistībā ar ziņojumu, ko gatavo saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 18. panta 1. punktu, Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par.

| a) | secinājumiem, kas izdarīti pēc šā panta 1. punktā minēto vajadzību apsvēršanas; |
| --- | --- |

a)

secinājumiem, kas izdarīti pēc šā panta 1. punktā minēto vajadzību apsvēršanas;

| b) | pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu sajaukšanās zonu platību saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu sajaukšanās zonu platību saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta 1. punktu;

| c) | 5. panta 5. punktā minētā novērtējuma rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

5. panta 5. punktā minētā novērtējuma rezultātiem;

| d) | stāvokli sakarā ar piesārņojumu, kas radīts ārpus Kopienas teritorijas. |
| --- | --- |

d)

stāvokli sakarā ar piesārņojumu, kas radīts ārpus Kopienas teritorijas.

Vajadzības gadījumā Komisija ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus.

8. pants

Direktīvas 2000/60/EK X pielikuma pārskatīšana

Pārskatot Direktīvas 2000/60/EK X pielikumu, kā tas paredzēts minētās direktīvas 16. panta 4. punktā, Komisija inter alia izvērtē, vai vielas, kas ir uzskaitītas šīs direktīvas III pielikumā, būtu pieskatāmas pie prioritārajām vielām vai pie prioritārajām bīstamajām vielām. Komisija ne vēlāk kā 2011. gada 13. janvārī ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par paveiktā darba rezultātiem. Vajadzības gadījumā tā pievieno ziņojumam attiecīgus priekšlikumus, jo īpaši priekšlikumus noteikt jaunas prioritārās vielas vai prioritārās bīstamās vielas, vai arī pārdēvēt dažas prioritārās vielas par prioritārajām bīstamajām vielām un, ja nepieciešams, noteikt attiecīgus VKS virszemes ūdeņiem, sedimentiem un biotai.

9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants

Direktīvas 2000/60/EK grozījums

Direktīvas 2000/60/EK X pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas II pielikumā izklāstīto tekstu.

11. pants

Grozījumi Direktīvās 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK un 86/280/EEK

1.   Svītro Direktīvu 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK un 84/491/EEK II pielikumus.

2.   Svītro Direktīvas 86/280/EEK II pielikuma I līdz XI iedaļas B daļas.

12. pants

Direktīvu 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK un 86/280/EEK atcelšana

1.   Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK un 86/280/EEK atceļ no 2012. gada 22. decembra.

2.   Līdz 2012. gada 22. decembrim dalībvalstis var veikt monitoringu un ziņot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5., 8. un 15. pantu, nevis saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajām direktīvām.

13. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 13. jūlijam izpildītu šīs direktīvas prasības.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 97, 28.4.2007., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 22. maija Atzinums (OV C 102 E, 24.4.2008., 90. lpp.), Padomes 2007. gada 20. decembra Kopējā nostāja (OV C 71 E, 18.3.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2008. gada 20. oktobra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV L 331, 15.12.2001, 1. lpp.

5

(6)  OV L 181, 4.7.1986., 16. lpp.

6

(7)  OV L 81, 27.3.1982., 29. lpp.

7

(8)  OV L 291, 24.10.1983., 1. lpp.

8

(9)  OV L 74, 17.3.1984., 49. lpp.

9

(10)  OV L 274, 17.10.1984., 11. lpp.

10

(11)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.

11

(12)  OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.

12

(13)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

13

(14)  OV L 24, 29.1.2008, 8. lpp.

14

(15)  OV L 227, 8.9.1993., 9. lpp.

15

(16)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

16

(17)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labota ar OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

17

(18)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

18

(19)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

19

---

I PIELIKUMS

PRIORITĀRAJĀM VIELĀM UN DAŽĀM CITĀM PIESĀRŅOJOŠAJĀM VIELĀM NOTEIKTI VIDES KVALITĀTES STANDARTI

A DAĻA:   VIDES KVALITĀTES STANDARTI (VKS)

| GVL: | gada vidējais lielums; |
| --- | --- |
| MPK: | maksimāli pieļaujamā koncentrācija. |
| Vienība | [μg/l]. |

GVL:

gada vidējais lielums;

MPK:

maksimāli pieļaujamā koncentrācija.

Vienība

[μg/l].

| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | Vielas nosaukums | CAS numurs (1) | GVL-VKS (2)

  Iekšējie virszemes ūdeņi (3) | GVL-VKS (2)

  Citi virszemes ūdeņi | MPK-VKS (4)

  Iekšējie virszemes ūdeņi (3) | MPK-VKS (4)

  Citi virszemes ūdeņi |
| (1) | Alahlors | 15972-60-8 | 0,3 | 0,3 | 0,7 | 0,7 |
| (2) | Antracēns | 120-12-7 | 0,1 | 0,1 | 0,4 | 0,4 |
| (3) | Atrazīns | 1912-24-9 | 0,6 | 0,6 | 2,0 | 2,0 |
| (4) | Benzols | 71-43-2 | 10 | 8 | 50 | 50 |
| (5) | Bromdifenilēteris (5) | 32534-81-9 | 0,0005 | 0,0002 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (6) | nav piemērojams Kadmijs un tā savienojumi
  (atkarībā no ūdens cietības pakāpes) (6) | 7440-43-9 | ≤ 0,08 (1. pakāpe) | 0,2 | ≤ 0,45 (1. pakāpe) | ≤ 0,45 (1. pakāpe) |
| 0,08 (2. pakāpe) | 0,45 (2. pakāpe) | 0,45 (2. pakāpe) |
| 0,09 (3. pakāpe) | 0,6 (3. pakāpe) | 0,6 (3. pakāpe) |
| 0,15 (4. pakāpe) | 0,9 (4. pakāpe) | 0,9 (4. pakāpe) |
| 0,25 (5. pakāpe) | 1,5 (5. pakāpe) | 1,5 (5. pakāpe) |
| (6.a) | Tetrahlorogleklis (7) | 56-23-5 | 12 | 12 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (7) | C10-13 hloralkāni | 85535-84-8 | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| (8) | Hlorfenvinfoss | 470-90-6 | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,3 |
| (9) | Hlorpirifoss (etila hlorpirifoss) | 2921-88-2 | 0,03 | 0,03 | 0,1 | 0,1 |
| (9.a) | Ciklodiēna pesticīdi | | Σ = 0,01 | Σ = 0,005 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| Aldrīns (7) | 309-00-2 |
| Dieldrīns (7) | 60-57-1 |
| Endrīns (7) | 72-20-8 |
| Izodrīns (7) | 465-73-6 |
| (9.b) | DDT kopā (7)
   (8) | nav piemērojams | 0,025 | 0,025 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| para-para-DDT (7) | 50-29-3 | 0,01 | 0,01 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (10) | 1,2-dihloretāns | 107-06-2 | 10 | 10 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (11) | Dihlormetāns | 75-09-2 | 20 | 20 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (12) | Di(2-etilheksil)ftalāts (DEHP) | 117-81-7 | 1,3 | 1,3 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (13) | Diurons | 330-54-1 | 0,2 | 0,2 | 1,8 | 1,8 |
| (14) | Endosulfāns | 115-29-7 | 0,005 | 0,0005 | 0,01 | 0,004 |
| (15) | Fluorantēns | 206-44-0 | 0,1 | 0,1 | 1 | 1 |
| (16) | Heksahlorbenzols | 118-74-1 | 0,01 (9) | 0,01 (9) | 0,05 | 0,05 |
| (17) | Heksahlorbutadiēns | 87-68-3 | 0,1 (9) | 0,1 (9) | 0,6 | 0,6 |
| (18) | Heksahlorcikloheksāns | 608-73-1 | 0,02 | 0,002 | 0,04 | 0,02 |
| (19) | Izoproturons | 34123-59-6 | 0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,0 |
| (20) | Svins un tā savienojumi | 7439-92-1 | 7,2 | 7,2 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (21) | Dzīvsudrabs un tā savienojumi | 7439-97-6 | 0,05 (9) | 0,05 (9) | 0,07 | 0,07 |
| (22) | Naftalīns | 91-20-3 | 2,4 | 1,2 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (23) | Niķelis un tā savienojumi | 7440-02-0 | 20 | 20 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (24) | Nonilfenols (4-nonilfenols) | 104-40-5 | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 |
| (25) | Oktilfenols ((4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenols)) | 140-66-9 | 0,1 | 0,01 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (26) | Pentahlorbenzols | 608-93-5 | 0,007 | 0,0007 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (27) | Pentahlorfenols | 87-86-5 | 0,4 | 0,4 | 1 | 1 |
| (28) | Poliaromātiskie ogļūdeņraži (PAO) (10) | nav piemērojams | nav piemērojams | nav piemērojams | nav piemērojams | nav piemērojams |
| Benz(a)pirēns | 50-32-8 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 |
| Benz(b)fluorantēns | 205-99-2 | Σ = 0,03 | Σ = 0,03 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| Benz(k)fluorantēns | 207-08-9 |
| Benz(g,h,i)perilēns | 191-24-2 | Σ = 0,002 | Σ = 0,002 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| Indeno(1,2,3-cd)pirēns | 193-39-5 |
| (29) | Simazīns | 122-34-9 | 1 | 1 | 4 | 4 |
| (29a) | Tetrahloretilēns (7) | 127-18-4 | 10 | 10 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (29.b) | Trihloretilēns (7) | 79-01-6 | 10 | 10 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (30) | Tributilalvas savienojumi (Tributilalvas katjons) | 36643-28-4 | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 |
| (31) | Trihlorbenzoli | 12002-48-1 | 0,4 | 0,4 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (32) | Trihlormetāns | 67-66-3 | 2,5 | 2,5 | nav piemērojams | nav piemērojams |
| (33) | Trifluralīns | 1582-09-8 | 0,03 | 0,03 | nav piemērojams | nav piemērojams |

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

Nr.

Vielas nosaukums

CAS numurs (1)

GVL-VKS (2)

Iekšējie virszemes ūdeņi (3)

GVL-VKS (2)

Citi virszemes ūdeņi

MPK-VKS (4)

Iekšējie virszemes ūdeņi (3)

MPK-VKS (4)

Citi virszemes ūdeņi

(1)

Alahlors

15972-60-8

0,3

0,3

0,7

0,7

(2)

Antracēns

120-12-7

0,1

0,1

0,4

0,4

(3)

Atrazīns

1912-24-9

0,6

0,6

2,0

2,0

(4)

Benzols

71-43-2

10

8

50

50

(5)

Bromdifenilēteris (5)

32534-81-9

0,0005

0,0002

nav piemērojams

nav piemērojams

(6)

nav piemērojams Kadmijs un tā savienojumi

(atkarībā no ūdens cietības pakāpes) (6)

7440-43-9

≤ 0,08 (1. pakāpe)

0,2

≤ 0,45 (1. pakāpe)

≤ 0,45 (1. pakāpe)

0,08 (2. pakāpe)

0,45 (2. pakāpe)

0,45 (2. pakāpe)

0,09 (3. pakāpe)

0,6 (3. pakāpe)

0,6 (3. pakāpe)

0,15 (4. pakāpe)

0,9 (4. pakāpe)

0,9 (4. pakāpe)

0,25 (5. pakāpe)

1,5 (5. pakāpe)

1,5 (5. pakāpe)

(6.a)

Tetrahlorogleklis (7)

56-23-5

12

12

nav piemērojams

nav piemērojams

(7)

C10-13 hloralkāni

85535-84-8

0,4

0,4

1,4

1,4

(8)

Hlorfenvinfoss

470-90-6

0,1

0,1

0,3

0,3

(9)

Hlorpirifoss (etila hlorpirifoss)

2921-88-2

0,03

0,03

0,1

0,1

(9.a)

Ciklodiēna pesticīdi

Σ = 0,01

Σ = 0,005

nav piemērojams

nav piemērojams

Aldrīns (7)

309-00-2

Dieldrīns (7)

60-57-1

Endrīns (7)

72-20-8

Izodrīns (7)

465-73-6

(9.b)

DDT kopā (7)
   (8)

nav piemērojams

0,025

0,025

nav piemērojams

nav piemērojams

para-para-DDT (7)

50-29-3

0,01

0,01

nav piemērojams

nav piemērojams

(10)

1,2-dihloretāns

107-06-2

10

10

nav piemērojams

nav piemērojams

(11)

Dihlormetāns

75-09-2

20

20

nav piemērojams

nav piemērojams

(12)

Di(2-etilheksil)ftalāts (DEHP)

117-81-7

1,3

1,3

nav piemērojams

nav piemērojams

(13)

Diurons

330-54-1

0,2

0,2

1,8

1,8

(14)

Endosulfāns

115-29-7

0,005

0,0005

0,01

0,004

(15)

Fluorantēns

206-44-0

0,1

0,1

1

1

(16)

Heksahlorbenzols

118-74-1

0,01 (9)

0,01 (9)

0,05

0,05

(17)

Heksahlorbutadiēns

87-68-3

0,1 (9)

0,1 (9)

0,6

0,6

(18)

Heksahlorcikloheksāns

608-73-1

0,02

0,002

0,04

0,02

(19)

Izoproturons

34123-59-6

0,3

0,3

1,0

1,0

(20)

Svins un tā savienojumi

7439-92-1

7,2

7,2

nav piemērojams

nav piemērojams

(21)

Dzīvsudrabs un tā savienojumi

7439-97-6

0,05 (9)

0,05 (9)

0,07

0,07

(22)

Naftalīns

91-20-3

2,4

1,2

nav piemērojams

nav piemērojams

(23)

Niķelis un tā savienojumi

7440-02-0

20

20

nav piemērojams

nav piemērojams

(24)

Nonilfenols (4-nonilfenols)

104-40-5

0,3

0,3

2,0

2,0

(25)

Oktilfenols ((4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenols))

140-66-9

0,1

0,01

nav piemērojams

nav piemērojams

(26)

Pentahlorbenzols

608-93-5

0,007

0,0007

nav piemērojams

nav piemērojams

(27)

Pentahlorfenols

87-86-5

0,4

0,4

1

1

(28)

Poliaromātiskie ogļūdeņraži (PAO) (10)

nav piemērojams

nav piemērojams

nav piemērojams

nav piemērojams

nav piemērojams

Benz(a)pirēns

50-32-8

0,05

0,05

0,1

0,1

Benz(b)fluorantēns

205-99-2

Σ = 0,03

Σ = 0,03

nav piemērojams

nav piemērojams

Benz(k)fluorantēns

207-08-9

Benz(g,h,i)perilēns

191-24-2

Σ = 0,002

Σ = 0,002

nav piemērojams

nav piemērojams

Indeno(1,2,3-cd)pirēns

193-39-5

(29)

Simazīns

122-34-9

1

1

4

4

(29a)

Tetrahloretilēns (7)

127-18-4

10

10

nav piemērojams

nav piemērojams

(29.b)

Trihloretilēns (7)

79-01-6

10

10

nav piemērojams

nav piemērojams

(30)

Tributilalvas savienojumi (Tributilalvas katjons)

36643-28-4

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

(31)

Trihlorbenzoli

12002-48-1

0,4

0,4

nav piemērojams

nav piemērojams

(32)

Trihlormetāns

67-66-3

2,5

2,5

nav piemērojams

nav piemērojams

(33)

Trifluralīns

1582-09-8

0,03

0,03

nav piemērojams

nav piemērojams

B DAĻA:   A DAĻĀ IZKLĀSTĪTO VKS PIEMĒROŠANA

1.   Tabulas 4. un 5. aile: Katram virszemes ūdens objektam GVL-VKS uzskata par ievērotu, ja dažādos gada laikos katrā reprezentatīvā monitoringa vietā mērīto koncentrāciju vidējā aritmētiskā vērtība nav lielāka par standartu.

Vidējās aritmētiskās vērtības aprēķināšanai un izmantotajai analītiskajai metodei un, ja nav piemērotas analītiskas metodes, kas atbilstu minimālajiem veiktspējas kritērijiem – metodei, kā piemērot VKS – jābūt saskaņā ar īstenošanas dokumentiem, ar kuriem pieņem tehniskās specifikācijas ķīmiskajam monitoringam un analītisko rezultātu kvalitātei saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK.

2.   Tabulas 6. un 7. aile: Katra virszemes ūdens objekta atbilstība MPK-VKS nozīmē, ka katrā reprezentatīvā ūdens objekta monitoringa vietā mērītā koncentrācija nav lielāka par standartu.

Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.3.4 iedaļu, dalībvalstis var ieviest statistiskas metodes, piemēram, procentīļu aprēķinu, lai nodrošinātu pieņemamu ticamības līmeni un precizitāti, nosakot atbilstību MPK-VKS. Ja tās to dara, statistikas metodēm ir jāatbilst detalizētiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs direktīvas 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3.   Izņemot kadmiju, svinu, dzīvsudrabu un niķeli (turpmāk “metāli”), šajā pielikumā noteiktie VKS ir izteikti kā kopējās koncentrācijas visā ūdens paraugā. Metāliem VKS attiecas uz šķīduma koncentrāciju, t. i., ūdens paraugā izšķīdusī fāze, ko iegūst, filtrējot caur 0,45 μm filtru vai ar līdzīgu priekšapstrādi.

Dalībvalstis, salīdzinot monitoringa rezultātus ar VKS, var ņemt vērā:

| a) | dabisko fona koncentrāciju metāliem un to savienojumiem, ja tā neļauj ievērot atbilstību VKS vērtībai; un |
| --- | --- |

a)

dabisko fona koncentrāciju metāliem un to savienojumiem, ja tā neļauj ievērot atbilstību VKS vērtībai; un

| b) | ūdens cietību, pH vai citus kvalitātes rādītājus, kas ietekmē metālu bioloģisko pieejamību. |
| --- | --- |

b)

ūdens cietību, pH vai citus kvalitātes rādītājus, kas ietekmē metālu bioloģisko pieejamību.

---

(1)  CAS: Chemical Abstracts Service.

(2)  Šis parametrs ir vides kvalitātes standarts, kas izteikts ar gada vidējo vērtību (GVL-VKS). Ja vien nepastāv citi norādījumi, tas attiecas uz visu izomēru kopējo koncentrāciju.

(3)  Iekšzemes virszemes ūdeņi ietver upes un ezerus un saistītas mākslīgas vai stipri pārveidotas ūdenstilpes.

(4)  Šis rādītājs ir vides kvalitātes standarts, kas izteikts ar maksimālo pieļaujamo koncentrāciju (MPK-VKS). Ja pie MPK-VKS uzrādīts “nav piemērojams”, uzskata, ka GVL-VKS vērtības aizsargā pret īslaicīgu piesārņojuma maksimumu pastāvīgās izplūdēs, jo tās ir ievērojami mazākas nekā vērtības, ko iegūst, pamatojoties uz akūtu toksiskumu.

(5)  Prioritāro vielu grupā, uz ko attiecas Lēmumā 2455/2001/EK uzskaitītie bromdifenilēteri (Nr. 5), VKS ir noteikts tikai radniecīgo vielu numuriem 28, 47, 99, 100, 153 un 154).

(6)  Kadmijam un tā savienojumiem (Nr. 6) VKS vērtības ir atkarīgas no ūdens cietības, ko iedala piecu pakāpju kategorijās (1. pakāpe: < 40 mg CaCO3/l, 2. pakāpe: 40 līdz <50 mg CaCO3/l, 3. pakāpe: 50 līdz < 100 mg CaCO3/l, 4. pakāpe: 100 līdz < 200 mg CaCO3/l, 5. pakāpe: ≥ 200 mg CaCO3/l).

(7)  Šī viela nav prioritārā viela, bet viena no citām piesārņojošajām vielām, kam VKS ir identi tiem, kas noteikti tiesību aktos, kas ir piemēroti pirms 2009. gada 13. janvāra.

(8)  DDT kopā ir izomēru 1,1,1-trihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 50-29-3; ES numurs 200-024-3); 1,1,1-trihlor-2(o-hlorfenil)-2-(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 789-02-6; ES numurs 212-332-5); 1,1-dihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etilēna (CAS numurs 72-55-9; ES numurs 200-784-6); un 1,1-dihlor-2,2bis(p-hlorfenil)etāna (CAS numurs 72-54-8; ES numurs 200-783-0) summa.

(9)  Ja dalībvalstis nepiemēro VKS biotai, tās ievieš stingrākus ūdens VKS, lai panāktu tādu pašu aizsardzības līmeni kā ar šīs direktīvas 3. panta 2.a punktā izklāstītajiem VKS biotai. Tās ar Direktīvas 2000/60/EK 21. pantā minētās komitejas starpniecību Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus tādas pieejas izmantojuma iemeslus un to, kādi alternatīvi ūdens VKS ir noteikti, iekļaujot datus un metodes, no kurām alternatīvie VKS izriet, un virszemes ūdeņu kategorijas, uz kurām tie attiecas.

(10)  Poliaromātisko ogļūdeņražu (PAO) prioritāro vielu grupai (Nr. 28) ir jāievēro katrs atsevišķais VKS, t. i., VKS benz(a)pirēnam un VKS benz(b)fluorantēna un benz(k)fluorantēna summai un VKS benz(g,h,i)perilēna un indeno(1,2,3-cd)pirēna summai.

---

II PIELIKUMS

Direktīvas 2000/60/EK X pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“X PIELIKUMS

PRIORITĀRO VIELU SARAKSTS ŪDENS POLITIKAS JOMĀ

| Skaits | CAS numurs (1) | ES numurs (2) | Prioritārās vielas nosaukums (3) | Apzināta kā prioritārā bīstamā viela |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | 15972-60-8 | 240-110-8 | Alahlors | |
| (2) | 120-12-7 | 204-371-1 | Antracēns | X |
| (3) | 1912-24-9 | 217-617-8 | Atrazīns | |
| (4) | 71-43-2 | 200-753-7 | Benzols | |
| (5) | nav piemērojams | nav piemērojams | Bromdifenilēteris (4) | X (5) |
| 32534-81-9 | nav piemērojams | Pentabromdifenilēteris (radniecīgo vielu numuri 28, 47, 99, 100, 153 un 154) | |
| (6) | 7440-43-9 | 231-152-8 | Kadmijs un tā savienojumi | X |
| (7) | 85535-84-8 | 287-476-5 | C10-13 hloralkēni (4) | X |
| (8) | 470-90-6 | 207-432-0 | Hlorfenvinfoss | |
| (9) | 2921-88-2 | 220-864-4 | Hlorpirifoss (etila hlorpirifoss) | |
| (10) | 107-06-2 | 203-458-1 | 1,2-dihloretāns | |
| (11) | 75-09-2 | 200-838-9 | Dihlormetāns | |
| (12) | 117-81-7 | 204-211-0 | Di(2-etilheksil)ftalāts (DEHP) | |
| (13) | 330-54-1 | 206-354-4 | Diurons | |
| (14) | 115-29-7 | 204-079-4 | Endosulfāns | X |
| (15) | 206-44-0 | 205-912-4 | Fluorantēns (6) | |
| (16) | 118-74-1 | 204-273-9 | Heksahlorbenzols | X |
| (17) | 87-68-3 | 201-765-5 | Heksahlorbutadiēns | X |
| (18) | 608-73-1 | 210-158-9 | Heksahlorcikloheksāns | X |
| (19) | 34123-59-6 | 251-835-4 | Izoproturons | |
| (20) | 7439-92-1 | 231-100-4 | Svins un tā savienojumi | |
| (21) | 7439-97-6 | 231-106-7 | Dzīvsudrabs un tā savienojumi | X |
| (22) | 91-20-3 | 202-049-5 | Naftalīns | |
| (23) | 7440-02-0 | 231-111-14 | Niķelis un tā savienojumi | |
| (24) | 25154-52-3 | 246-672-0 | Nonilfenols | X |
| 104-40-5 | 203-199-4 | (4-nonilfenols) | X |
| (25) | 1806-26-4 | 217-302-5 | Oktilfenols | |
| 140-66-9 | nav piemērojams | (4-(1,1’,3,3’-tetrametilbutil)-fenols) | |
| (26) | 608-93-5 | 210-172-5 | Pentahlorbenzols | X |
| (27) | 87-86-5 | 231-152-8 | Pentahlorfenols | |
| (28) | nav piemērojams | nav piemērojams | Poliaromātiski ogļūdeņraži | X |
| 50-32-8 | 200-028-5 | (Benz(a)pirēns) | X |
| 205-99-2 | 205-911-9 | (Benz(b)fluorantēns) | X |
| 191-24-2 | 205-883-8 | (Benz(g,h,i)perilēns | X |
| 207-08-9 | 205-916-6 | (Benz(k)fluorantēns) | X |
| 193-39-5 | 205-893-2 | (Indeno(1,2,3-cd)pirols) | X |
| (29) | 122-34-9 | 204-535-2 | Simazīns | |
| (30) | nav piemērojams | nav piemērojams | Tributilalvas savienojumi | X |
| 36643-28-4 | nav piemērojams | Tributilalvas katjons | X |
| (31) | 12002-48-1 | 234-413-4 | Trihlorbenzols | |
| (32) | 67-66-3 | 200-663-8 | Trihlormetāns (hloroforms) | |
| (33) | 1582-09-8 | 216-428-8 | Trifluralīns | |

Skaits

CAS numurs (1)

ES numurs (2)

Prioritārās vielas nosaukums (3)

Apzināta kā prioritārā bīstamā viela

(1)

15972-60-8

240-110-8

Alahlors

(2)

120-12-7

204-371-1

Antracēns

X

(3)

1912-24-9

217-617-8

Atrazīns

(4)

71-43-2

200-753-7

Benzols

(5)

nav piemērojams

nav piemērojams

Bromdifenilēteris (4)

X (5)

32534-81-9

nav piemērojams

Pentabromdifenilēteris (radniecīgo vielu numuri 28, 47, 99, 100, 153 un 154)

(6)

7440-43-9

231-152-8

Kadmijs un tā savienojumi

X

(7)

85535-84-8

287-476-5

C10-13 hloralkēni (4)

X

(8)

470-90-6

207-432-0

Hlorfenvinfoss

(9)

2921-88-2

220-864-4

Hlorpirifoss (etila hlorpirifoss)

(10)

107-06-2

203-458-1

1,2-dihloretāns

(11)

75-09-2

200-838-9

Dihlormetāns

(12)

117-81-7

204-211-0

Di(2-etilheksil)ftalāts (DEHP)

(13)

330-54-1

206-354-4

Diurons

(14)

115-29-7

204-079-4

Endosulfāns

X

(15)

206-44-0

205-912-4

Fluorantēns (6)

(16)

118-74-1

204-273-9

Heksahlorbenzols

X

(17)

87-68-3

201-765-5

Heksahlorbutadiēns

X

(18)

608-73-1

210-158-9

Heksahlorcikloheksāns

X

(19)

34123-59-6

251-835-4

Izoproturons

(20)

7439-92-1

231-100-4

Svins un tā savienojumi

(21)

7439-97-6

231-106-7

Dzīvsudrabs un tā savienojumi

X

(22)

91-20-3

202-049-5

Naftalīns

(23)

7440-02-0

231-111-14

Niķelis un tā savienojumi

(24)

25154-52-3

246-672-0

Nonilfenols

X

104-40-5

203-199-4

(4-nonilfenols)

X

(25)

1806-26-4

217-302-5

Oktilfenols

140-66-9

nav piemērojams

(4-(1,1’,3,3’-tetrametilbutil)-fenols)

(26)

608-93-5

210-172-5

Pentahlorbenzols

X

(27)

87-86-5

231-152-8

Pentahlorfenols

(28)

nav piemērojams

nav piemērojams

Poliaromātiski ogļūdeņraži

X

50-32-8

200-028-5

(Benz(a)pirēns)

X

205-99-2

205-911-9

(Benz(b)fluorantēns)

X

191-24-2

205-883-8

(Benz(g,h,i)perilēns

X

207-08-9

205-916-6

(Benz(k)fluorantēns)

X

193-39-5

205-893-2

(Indeno(1,2,3-cd)pirols)

X

(29)

122-34-9

204-535-2

Simazīns

(30)

nav piemērojams

nav piemērojams

Tributilalvas savienojumi

X

36643-28-4

nav piemērojams

Tributilalvas katjons

X

(31)

12002-48-1

234-413-4

Trihlorbenzols

(32)

67-66-3

200-663-8

Trihlormetāns (hloroforms)

(33)

1582-09-8

216-428-8

Trifluralīns

---

(1)  CAS: Chemical Abstracts Service.

1

CAS: Chemical Abstracts Service.

(2)  ES numurs: ES Eiropas ķīmisko komercvielu saraksta (EINECS) numurs vai Eiropā reģistrēto ķīmisko vielu saraksts (ELINCS).

2

EINECS

ELINCS

(3)  Ja ir izvēlētas vielu grupas, kā orientējoši rādītāji tiek uzskaitītas atsevišķas raksturīgas vielas (iekavās un bez numura). Šīm vielu grupām raksturīgie parametri ir jānosaka ar analītisko metodi.

3

(4)  Šīs vielu grupas parasti ietver ievērojamu atsevišķu savienojumu skaitu. Pašlaik nevar sniegt attiecīgus orientējošus rādītājus.

4

(5)  Tikai pentabromdifenilēteris (CAS numurs 32534-81-9).

5

CAS

(6)  Fluorantēns ir sarakstā kā citu, daudz bīstamāku poliaromātisko ogļūdeņražu indikators.”

6

---

III PIELIKUMS

PĀRSKATĀMĀS VIELAS, KAS, IESPĒJAMS, IR KLASIFICĒJAMAS KĀ PRIORITĀRĀS VIELAS VAI PRIORITĀRĀS BĪSTAMĀS VIELAS

| CAS numurs | ES numurs | Vielas nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 1066-51-9 | — | AMPA |
| 25057-89-0 | 246-585-8 | Bentazons |
| 80-05-7 | | Bisfenols A |
| 115-32-2 | 204-082-0 | Dikofols |
| 60-00-4 | 200-449-4 | EDTA |
| 57-12-5 | | Brīvais cianīds |
| 1071-83-6 | 213-997-4 | Glifosāts |
| 7085-19-0 | 230-386-8 | Mekoprops (MCPP) |
| 81-15-2 | 201-329-4 | Muskusksilols |
| 1763-23-1 | | Perfluoroktāna sulfonātskābe (PFOS) |
| 124495-18-7 | — | Hinoksifēn(5,7-dihlor-4-(p-fluorfenoksi)hinolīns
  Dioksīni
  PCB |

CAS numurs

ES numurs

Vielas nosaukums

1066-51-9

—

AMPA

25057-89-0

246-585-8

Bentazons

80-05-7

Bisfenols A

115-32-2

204-082-0

Dikofols

60-00-4

200-449-4

EDTA

57-12-5

Brīvais cianīds

1071-83-6

213-997-4

Glifosāts

7085-19-0

230-386-8

Mekoprops (MCPP)

81-15-2

201-329-4

Muskusksilols

1763-23-1

Perfluoroktāna sulfonātskābe (PFOS)

124495-18-7

—

Hinoksifēn(5,7-dihlor-4-(p-fluorfenoksi)hinolīns

Dioksīni

PCB

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/98

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/115/EK

(2008. gada 16. decembris)

par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Tamperes Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobrī izstrādāja saskaņotu pieeju imigrācijas un patvēruma jomā, kurā vienlaikus pievēršas kopējas patvēruma sistēmas izveidei, likumīgas imigrācijas politikai un cīņai pret nelikumīgu imigrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Tamperes Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobrī izstrādāja saskaņotu pieeju imigrācijas un patvēruma jomā, kurā vienlaikus pievēršas kopējas patvēruma sistēmas izveidei, likumīgas imigrācijas politikai un cīņai pret nelikumīgu imigrāciju.

| (2) | Briseles Eiropadome 2004. gada 4. un 5. novembrī aicināja izstrādāt ar kopīgiem standartiem pamatotu efektīvu izraidīšanas un atgriešanas politiku, lai personas atgriešana notiktu humānā veidā un pilnībā ievērojot viņu cilvēktiesības un cieņas neaizskaramību. |
| --- | --- |

(2)

Briseles Eiropadome 2004. gada 4. un 5. novembrī aicināja izstrādāt ar kopīgiem standartiem pamatotu efektīvu izraidīšanas un atgriešanas politiku, lai personas atgriešana notiktu humānā veidā un pilnībā ievērojot viņu cilvēktiesības un cieņas neaizskaramību.

| (3) | Eiropas Padomes Ministru komiteja 2005. gada 4. maijā pieņēma “Divdesmit pamatnostādnes piespiedu atgriešanai”. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Padomes Ministru komiteja 2005. gada 4. maijā pieņēma “Divdesmit pamatnostādnes piespiedu atgriešanai”.

| (4) | Ir jānosaka skaidri, pārskatāmi un taisnīgi noteikumi, kas paredzēti efektīvai atgriešanas politikai kā labi pārvaldītas migrācijas politikas būtiskam elementam. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānosaka skaidri, pārskatāmi un taisnīgi noteikumi, kas paredzēti efektīvai atgriešanas politikai kā labi pārvaldītas migrācijas politikas būtiskam elementam.

| (5) | Ar šo direktīvu būtu jāievieš horizontāls noteikumu kopums, ko piemēro visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstī. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo direktīvu būtu jāievieš horizontāls noteikumu kopums, ko piemēro visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstī.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka trešo valstu valstspiederīgo nelikumīgu uzturēšanos pārtrauc, izmantojot taisnīgu un pārskatāmu procedūru. Saskaņā ar ES tiesību aktu pamatprincipiem lēmumi atbilstīgi šai direktīvai būtu jāpieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, norādot, ka būtu jāņem vērā ne tikai tie apsvērumi, kas saistīti ar nelegālu uzturēšanos. Izmantojot standarta veidlapas lēmumiem par atgriešanu, proti, atgriešanas un, ja tādi izsniegti, ieceļošanas aizlieguma lēmumiem un izraidīšanas lēmumiem, dalībvalstīm būtu jāievēro minētais princips un pilnībā jāievēro visi šajā direktīvā paredzētie piemērojamie nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka trešo valstu valstspiederīgo nelikumīgu uzturēšanos pārtrauc, izmantojot taisnīgu un pārskatāmu procedūru. Saskaņā ar ES tiesību aktu pamatprincipiem lēmumi atbilstīgi šai direktīvai būtu jāpieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, norādot, ka būtu jāņem vērā ne tikai tie apsvērumi, kas saistīti ar nelegālu uzturēšanos. Izmantojot standarta veidlapas lēmumiem par atgriešanu, proti, atgriešanas un, ja tādi izsniegti, ieceļošanas aizlieguma lēmumiem un izraidīšanas lēmumiem, dalībvalstīm būtu jāievēro minētais princips un pilnībā jāievēro visi šajā direktīvā paredzētie piemērojamie nosacījumi.

| (7) | Ir uzsvērta vajadzība pēc Kopienas vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar trešām valstīm, lai atvieglotu atgriešanas procesu. Priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu ilgtspējīgu atgriešanu, ir starptautiska sadarbība ar izcelsmes valstīm visos atgriešanas procesa posmos. |
| --- | --- |

(7)

Ir uzsvērta vajadzība pēc Kopienas vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar trešām valstīm, lai atvieglotu atgriešanas procesu. Priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu ilgtspējīgu atgriešanu, ir starptautiska sadarbība ar izcelsmes valstīm visos atgriešanas procesa posmos.

| (8) | Ir atzīts, ka dalībvalstīm ir likumīgas tiesības atgriezt trešo valstu valstspiederīgos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, ar noteikumu, ka ir ieviestas taisnīgas un efektīvas patvēruma sistēmas, kas pilnībā ievēro neizraidīšanas principu. |
| --- | --- |

(8)

Ir atzīts, ka dalībvalstīm ir likumīgas tiesības atgriezt trešo valstu valstspiederīgos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, ar noteikumu, ka ir ieviestas taisnīgas un efektīvas patvēruma sistēmas, kas pilnībā ievēro neizraidīšanas principu.

| (9) | Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/85/EK (2005. gada 1. decembris) par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (2) trešās valsts valstspiederīgais, kas ir pieprasījis patvērumu dalībvalstī, nebūtu jāuzskata par personu, kas nelikumīgi uzturas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, kamēr nav stājies spēkā negatīvs lēmums par minēto pieprasījumu vai lēmums, ar ko tiek pārtrauktas viņa vai viņas tiesības uz patvēruma meklētāja statusu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/85/EK (2005. gada 1. decembris) par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (2) trešās valsts valstspiederīgais, kas ir pieprasījis patvērumu dalībvalstī, nebūtu jāuzskata par personu, kas nelikumīgi uzturas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, kamēr nav stājies spēkā negatīvs lēmums par minēto pieprasījumu vai lēmums, ar ko tiek pārtrauktas viņa vai viņas tiesības uz patvēruma meklētāja statusu.

| (10) | Piespiedu izraidīšanas vietā priekšroka dodama brīvprātīgas atgriešanās iespējai, un būtu jāpiešķir laiks brīvprātīgai izceļošanai, ja nav pamata uzskatīt, ka tas varētu negatīvi ietekmēt atpakaļnosūtīšanas procedūras mērķi. Dalībvalstīm vajadzētu pagarināt brīvprātīgai izceļošanai paredzēto laiku, ņemot vērā konkrēta gadījuma īpašos apstākļus. Lai sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāsniedz lielāka atgriešanās palīdzība un konsultācijas, kā arī pēc iespējas labāk jāizmanto attiecīgas finansēšanas iespējas, ko sniedz Eiropas Atgriešanās fonds. |
| --- | --- |

(10)

Piespiedu izraidīšanas vietā priekšroka dodama brīvprātīgas atgriešanās iespējai, un būtu jāpiešķir laiks brīvprātīgai izceļošanai, ja nav pamata uzskatīt, ka tas varētu negatīvi ietekmēt atpakaļnosūtīšanas procedūras mērķi. Dalībvalstīm vajadzētu pagarināt brīvprātīgai izceļošanai paredzēto laiku, ņemot vērā konkrēta gadījuma īpašos apstākļus. Lai sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāsniedz lielāka atgriešanās palīdzība un konsultācijas, kā arī pēc iespējas labāk jāizmanto attiecīgas finansēšanas iespējas, ko sniedz Eiropas Atgriešanās fonds.

| (11) | Būtu jānosaka kopīgs minimālo tiesisko garantiju kopums attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar atpakaļnosūtīšanu, lai nodrošinātu efektīvu attiecīgo personu interešu aizstāvību. Jānodrošina nepieciešamā juridiskā palīdzība tiem, kam nav pietiekamu līdzekļu. Dalībvalstīm valsts tiesību aktos jāparedz, kādos gadījumos juridiskā palīdzība jāuzskata par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jānosaka kopīgs minimālo tiesisko garantiju kopums attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar atpakaļnosūtīšanu, lai nodrošinātu efektīvu attiecīgo personu interešu aizstāvību. Jānodrošina nepieciešamā juridiskā palīdzība tiem, kam nav pietiekamu līdzekļu. Dalībvalstīm valsts tiesību aktos jāparedz, kādos gadījumos juridiskā palīdzība jāuzskata par nepieciešamu.

| (12) | Būtu jārisina situācija, kādā atrodas trešo valstu valstspiederīgie, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, bet kurus nevar izraidīt. Nosacījumi attiecībā uz viņu pamata iztikas līdzekļiem jānosaka saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Lai varētu uzskatāmi parādīt viņu īpašo stāvokli administratīvu kontroļu vai pārbaužu gadījumā, šādām personām būtu jāizdod rakstisks apstiprinājums par viņu situāciju. Dalībvalstīm būtu jābūt plašai rīcības brīvībai attiecībā uz rakstiskā apstiprinājuma veidu un formu, un tām būtu jābūt iespējai šādu apstiprinājumu ietvert lēmumos, kas saistīti ar atgriešanu un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jārisina situācija, kādā atrodas trešo valstu valstspiederīgie, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, bet kurus nevar izraidīt. Nosacījumi attiecībā uz viņu pamata iztikas līdzekļiem jānosaka saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Lai varētu uzskatāmi parādīt viņu īpašo stāvokli administratīvu kontroļu vai pārbaužu gadījumā, šādām personām būtu jāizdod rakstisks apstiprinājums par viņu situāciju. Dalībvalstīm būtu jābūt plašai rīcības brīvībai attiecībā uz rakstiskā apstiprinājuma veidu un formu, un tām būtu jābūt iespējai šādu apstiprinājumu ietvert lēmumos, kas saistīti ar atgriešanu un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

| (13) | Piespiedu līdzekļu piemērošanai no izmantojamo līdzekļu un mērķu viedokļa jābūt skaidri saistītai ar proporcionalitātes un efektivitātes principu. Jānosaka minimālās garantijas piespiedu izraidīšanas īstenošanai, ievērojot Padomes Lēmumu 2004/573/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kopēju lidojumu organizēšanu ar mērķi no divu vai vairāku dalībvalstu teritorijas izraidīt trešo valstu piederīgos, uz kuriem divu vai vairāku dalībvalstu teritorijā attiecas izraidīšanas pasākumi (3). Dalībvalstīm būtu jābūt dažādām iespējām piespiedu izraidīšanas pārraudzīšanai. |
| --- | --- |

(13)

Piespiedu līdzekļu piemērošanai no izmantojamo līdzekļu un mērķu viedokļa jābūt skaidri saistītai ar proporcionalitātes un efektivitātes principu. Jānosaka minimālās garantijas piespiedu izraidīšanas īstenošanai, ievērojot Padomes Lēmumu 2004/573/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kopēju lidojumu organizēšanu ar mērķi no divu vai vairāku dalībvalstu teritorijas izraidīt trešo valstu piederīgos, uz kuriem divu vai vairāku dalībvalstu teritorijā attiecas izraidīšanas pasākumi (3). Dalībvalstīm būtu jābūt dažādām iespējām piespiedu izraidīšanas pārraudzīšanai.

| (14) | Būtu jānodrošina Eiropas mērogs valstu īstenoto atgriešanas pasākumu ietekmei, ieviešot ieceļošanas aizliegumu, kas aizliedz ieceļot un uzturēties ikvienas dalībvalsts teritorijā. Ieceļošanas aizlieguma ilgums būtu jānosaka, pienācīgi apsverot visus atsevišķa gadījuma attiecīgos apstākļus, un tas nedrīkstētu pārsniegt piecus gadus. Šajā sakarā īpaši būtu jāņem vērā tas, ka par attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo ir jau pieņemts vairāk nekā viens atpakaļnosūtīšanas lēmums vai izraidīšanas rīkojums, vai ka tas ieceļojis dalībvalsts teritorijā ieceļošanas aizlieguma spēkā esamības laikā. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jānodrošina Eiropas mērogs valstu īstenoto atgriešanas pasākumu ietekmei, ieviešot ieceļošanas aizliegumu, kas aizliedz ieceļot un uzturēties ikvienas dalībvalsts teritorijā. Ieceļošanas aizlieguma ilgums būtu jānosaka, pienācīgi apsverot visus atsevišķa gadījuma attiecīgos apstākļus, un tas nedrīkstētu pārsniegt piecus gadus. Šajā sakarā īpaši būtu jāņem vērā tas, ka par attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo ir jau pieņemts vairāk nekā viens atpakaļnosūtīšanas lēmums vai izraidīšanas rīkojums, vai ka tas ieceļojis dalībvalsts teritorijā ieceļošanas aizlieguma spēkā esamības laikā.

| (15) | Dalībvalstu ziņā būtu jābūt jautājuma lemšanai par to, vai ar atpakaļnosūtīšanu saistītu lēmumu pārskatīšanai ir vai nav jāparedz pilnvaras iestādei vai struktūrai, kas veic pārskatīšanu, aizstāt savu agrāk pieņemtu lēmumu par atpakaļnosūtīšanu. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstu ziņā būtu jābūt jautājuma lemšanai par to, vai ar atpakaļnosūtīšanu saistītu lēmumu pārskatīšanai ir vai nav jāparedz pilnvaras iestādei vai struktūrai, kas veic pārskatīšanu, aizstāt savu agrāk pieņemtu lēmumu par atpakaļnosūtīšanu.

| (16) | Aizturēšanai izraidīšanas nolūkā no izmantojamo līdzekļu un mērķu viedokļa būtu jābūt ierobežotai un saistītai ar proporcionalitātes principu. Aizturēšana ir pamatota tikai, ja jāsagatavojas atpakaļnosūtīšanai vai jāīsteno atgriešanas process un ja vājāku piespiedu līdzekļu izmantošana nebūtu pietiekama. |
| --- | --- |

(16)

Aizturēšanai izraidīšanas nolūkā no izmantojamo līdzekļu un mērķu viedokļa būtu jābūt ierobežotai un saistītai ar proporcionalitātes principu. Aizturēšana ir pamatota tikai, ja jāsagatavojas atpakaļnosūtīšanai vai jāīsteno atgriešanas process un ja vājāku piespiedu līdzekļu izmantošana nebūtu pietiekama.

| (17) | Trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus tur apsardzībā, būtu jānodrošina humāna un cieņpilna attieksme, ievērojot viņu pamattiesības saskaņā ar starptautiskiem un valsts tiesību aktiem. Neskarot sākotnēju aizturēšanu, ko veic tiesībaizsardzības iestādes un ko reglamentē valsts tiesību akti, turēšana apsardzībā parasti būtu īstenojama šim nolūkam īpaši paredzētās telpās. |
| --- | --- |

(17)

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus tur apsardzībā, būtu jānodrošina humāna un cieņpilna attieksme, ievērojot viņu pamattiesības saskaņā ar starptautiskiem un valsts tiesību aktiem. Neskarot sākotnēju aizturēšanu, ko veic tiesībaizsardzības iestādes un ko reglamentē valsts tiesību akti, turēšana apsardzībā parasti būtu īstenojama šim nolūkam īpaši paredzētās telpās.

| (18) | Dalībvalstīm būtu jābūt ātrai piekļuvei informācijai par ieceļošanas aizliegumiem, ko izdevušas citas dalībvalstis. Šāda informācijas apmaiņa būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (SIS II) (4). |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm būtu jābūt ātrai piekļuvei informācijai par ieceļošanas aizliegumiem, ko izdevušas citas dalībvalstis. Šāda informācijas apmaiņa būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (SIS II) (4).

| (19) | Sadarbībai starp visos atpakaļnosūtīšanas procesa līmeņos iesaistītajām iestādēm un paraugprakses apmaiņai un veicināšanai būtu jāpapildina šīs direktīvas īstenošana un jārada Eiropas mēroga pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

(19)

Sadarbībai starp visos atpakaļnosūtīšanas procesa līmeņos iesaistītajām iestādēm un paraugprakses apmaiņai un veicināšanai būtu jāpapildina šīs direktīvas īstenošana un jārada Eiropas mēroga pievienotā vērtība.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, kopīgu noteikumu ieviešanu attiecībā uz atgriešanu, izraidīšanu, piespiedu līdzekļu izmantošanu, aizturēšanu un ieceļošanas aizliegumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, kopīgu noteikumu ieviešanu attiecībā uz atgriešanu, izraidīšanu, piespiedu līdzekļu izmantošanu, aizturēšanu un ieceļošanas aizliegumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (21) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno šī direktīva bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, piederības nacionālai minoritātei un īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm būtu jāīsteno šī direktīva bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, piederības nacionālai minoritātei un īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

| (22) | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada Bērnu tiesību konvenciju, īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm pirmkārt būtu jāņem vērā “bērna intereses”. Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju, īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm pirmkārt būtu jāņem vērā ģimenes dzīves neaizskaramība. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada Bērnu tiesību konvenciju, īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm pirmkārt būtu jāņem vērā “bērna intereses”. Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju, īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm pirmkārt būtu jāņem vērā ģimenes dzīves neaizskaramība.

| (23) | Šīs direktīvas piemērošana neskar saistības, kas paredzētas 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu. |
| --- | --- |

(23)

Šīs direktīvas piemērošana neskar saistības, kas paredzētas 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu.

| (24) | Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(24)

Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (25) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā protokolā par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī direktīva – tiktāl, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam (5), – papildina Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem un saskaņā ar minētā protokola 5. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas izlemj, vai tā to ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā protokolā par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī direktīva – tiktāl, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam (5), – papildina Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem un saskaņā ar minētā protokola 5. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas izlemj, vai tā to ieviesīs savos tiesību aktos.

| (26) | Ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, šī direktīva papildina Šengenas acquis, kurā Apvienotā Karaliste nav iesaistīta, saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6); turklāt saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju 1. un 2. pantu un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva kopumā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(26)

Ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, šī direktīva papildina Šengenas acquis, kurā Apvienotā Karaliste nav iesaistīta, saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6); turklāt saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju 1. un 2. pantu un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva kopumā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.

| (27) | Ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, šī direktīva papildina Šengenas acquis, kurā Īrija nav iesaistīta, saskaņā ar Padomes Lēmuma 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7) turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā un šī direktīva kopumā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(27)

Ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, šī direktīva papildina Šengenas acquis, kurā Īrija nav iesaistīta, saskaņā ar Padomes Lēmuma 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7) turklāt saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā un šī direktīva kopumā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.

| (28) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kas noteikta 1. panta C punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (8) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kas noteikta 1. panta C punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (8) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (29) | Attiecībā uz Šveici šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas noteikta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta C punktā, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK (9) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu minēto Nolīgumu. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz Šveici šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas noteikta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta C punktā, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK (9) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu minēto Nolīgumu.

| (30) | Attiecībā uz Lihtenšteinu šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, papildina Šengenas acquis noteikumus jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta C punktā, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK (10) par minētā Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu, |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz Lihtenšteinu šī direktīva, ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem atbilstīgi Šengenas Robežu kodeksam, – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, papildina Šengenas acquis noteikumus jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta C punktā, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK (10) par minētā Protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir noteikti kopēji standarti un procedūras, kas dalībvalstīs ir jāpiemēro attiecībā uz nelikumīgi uzturošos trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, ievērojot pamattiesības kā galvenos Kopienas tiesību, kā arī starptautisko tiesību principus, tostarp pienākumu nodrošināt bēgļu aizsardzību un cilvēktiesības.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā.

2.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo direktīvu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem:

| a) | uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 13. pantu vai kurus kompetentās iestādes ir aizturējušas vai notvērušas saistībā ar nelikumīgu dalībvalsts ārējās (zemes, jūras vai gaisa) robežas šķērsošanu un kuri vēlāk nav ieguvuši atļauju vai tiesības palikt attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 13. pantu vai kurus kompetentās iestādes ir aizturējušas vai notvērušas saistībā ar nelikumīgu dalībvalsts ārējās (zemes, jūras vai gaisa) robežas šķērsošanu un kuri vēlāk nav ieguvuši atļauju vai tiesības palikt attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pakļauti atpakaļnosūtīšanas procedūrai krimināltiesisku sankciju dēļ vai to rezultātā, vai kuriem piemēro izdošanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pakļauti atpakaļnosūtīšanas procedūrai krimināltiesisku sankciju dēļ vai to rezultātā, vai kuriem piemēro izdošanas procedūras.

3.   Šo direktīvu nepiemēro personām, kam ir tiesības uz pārvietošanās brīvību Kopienā, kā definēts Šengenas Robežu kodeksa 2. panta 5. punktā.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro turpmāk minētās definīcijas:

| 1) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Eiropas Savienības pilsonis Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un kas nav persona, kam ir tiesības uz pārvietošanās brīvību Kopienā, kā noteikts Šengenas Robežu kodeksa 2. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

1)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Eiropas Savienības pilsonis Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un kas nav persona, kam ir tiesības uz pārvietošanās brīvību Kopienā, kā noteikts Šengenas Robežu kodeksa 2. panta 5. punktā;

| 2) | “nelikumīga uzturēšanās” ir tāda trešās valsts valstspiederīgā atrašanās dalībvalsts teritorijā, kurš neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 5. pantā, vai arī citiem ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

2)

“nelikumīga uzturēšanās” ir tāda trešās valsts valstspiederīgā atrašanās dalībvalsts teritorijā, kurš neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 5. pantā, vai arī citiem ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem šajā dalībvalstī;

| 3) | “atgriešana” ir, attiecīgai personai brīvprātīgi ievērojot atgriešanās pienākumu vai piespiedu kārtā, došanās atpakaļ uz:






  — | personas izcelsmes valsti vai |
| --- | --- | --- |

3)

“atgriešana” ir, attiecīgai personai brīvprātīgi ievērojot atgriešanās pienākumu vai piespiedu kārtā, došanās atpakaļ uz:

—

personas izcelsmes valsti vai

| — | tranzīta valsti saskaņā ar Kopienas vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem vai citiem režīmiem, vai |
| --- | --- |

—

tranzīta valsti saskaņā ar Kopienas vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem vai citiem režīmiem, vai

| — | citu trešo valsti, kurā attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais brīvprātīgi nolemj atgriezties un kurā viņu uzņems; |
| --- | --- |

—

citu trešo valsti, kurā attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais brīvprātīgi nolemj atgriezties un kurā viņu uzņems;

| 4) | “atgriešanas lēmums” ir administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā norādīts vai konstatēts, ka trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās ir nelikumīga, un noteikts vai konstatēts atgriešanās pienākums; |
| --- | --- |

4)

“atgriešanas lēmums” ir administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā norādīts vai konstatēts, ka trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās ir nelikumīga, un noteikts vai konstatēts atgriešanās pienākums;

| 5) | “izraidīšana” ir atgriešanās pienākuma izpilde piespiedu kārtā, proti, fiziska izvešana no dalībvalsts; |
| --- | --- |

5)

“izraidīšana” ir atgriešanās pienākuma izpilde piespiedu kārtā, proti, fiziska izvešana no dalībvalsts;

| 6) | “ieceļošanas aizliegums” ir administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kas uz noteiktu laika posmu aizliedz ieceļot un uzturēties dalībvalsts teritorijā un kas pievienots atgriešanas lēmumam; |
| --- | --- |

6)

“ieceļošanas aizliegums” ir administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kas uz noteiktu laika posmu aizliedz ieceļot un uzturēties dalībvalsts teritorijā un kas pievienots atgriešanas lēmumam;

| 7) | “bēgšanas iespējamība” nozīmē to, ka attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz tiesību aktos noteiktiem objektīviem kritērijiem, ir iemesls uzskatīt, ka trešās valsts valstspiederīgais, uz ko attiecas atgriešanās procedūras, varētu aizbēgt; |
| --- | --- |

7)

“bēgšanas iespējamība” nozīmē to, ka attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz tiesību aktos noteiktiem objektīviem kritērijiem, ir iemesls uzskatīt, ka trešās valsts valstspiederīgais, uz ko attiecas atgriešanās procedūras, varētu aizbēgt;

| 8) | “brīvprātīga izceļošana” ir atgriešanās pienākuma izpilde laikposmā, kas šim mērķim paredzēts atgriešanas lēmumā; |
| --- | --- |

8)

“brīvprātīga izceļošana” ir atgriešanās pienākuma izpilde laikposmā, kas šim mērķim paredzēts atgriešanas lēmumā;

| 9) | “mazāk aizsargātas personas” ir nepilngadīgie, nepavadīti nepilngadīgie, invalīdi, vecāka gadagājuma cilvēki, grūtnieces, vientuļi vecāki ar nepilngadīgiem bērniem un personas, kas ir spīdzinātas, izvarotas vai cietušas no citas nopietnas psiholoģiskas, fiziskas vai seksuālas vardarbības. |
| --- | --- |

9)

“mazāk aizsargātas personas” ir nepilngadīgie, nepavadīti nepilngadīgie, invalīdi, vecāka gadagājuma cilvēki, grūtnieces, vientuļi vecāki ar nepilngadīgiem bērniem un personas, kas ir spīdzinātas, izvarotas vai cietušas no citas nopietnas psiholoģiskas, fiziskas vai seksuālas vardarbības.

4. pants

Labvēlīgāki nosacījumi

1.   Šo direktīvu piemēro, neierobežojot labvēlīgākus noteikumus, kas ietverti

| a) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses; |
| --- | --- |

a)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos starp Kopienu vai Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses;

| b) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses.

2.   Šī direktīva neierobežo tādus noteikumus, kas varētu būt labvēlīgāki trešās valsts valstspiederīgajiem, kuri noteikti Kopienas tiesību aktos imigrācijas un patvēruma jomā.

3.   Šī direktīva neierobežo dalībvalstu tiesības pieņemt vai saglabāt noteikumus, kas ir labvēlīgāki personām, uz kurām tie attiecas, ar nosacījumu, ka šādi noteikumi atbilst šai direktīvai.

4.   Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem saskaņā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu neattiecas šī direktīva, dalībvalstis:

| a) | nodrošina, ka to attieksme un aizsardzība nav mazāk labvēlīga par 8. panta 4. un 5. punktā (kopīgu noteikumu izmantošanas ierobežojumi) noteikto, 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā (izraidīšanas atlikšana) noteikto, 14. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā (neatliekamā medicīniskā aprūpe un mazāk aizsargātu personu īpašo vajadzību ievērošana) noteikto, kā arī 16. un 17. pantā (turēšanas apsardzībā apstākļi) noteikto, un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka to attieksme un aizsardzība nav mazāk labvēlīga par 8. panta 4. un 5. punktā (kopīgu noteikumu izmantošanas ierobežojumi) noteikto, 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā (izraidīšanas atlikšana) noteikto, 14. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā (neatliekamā medicīniskā aprūpe un mazāk aizsargātu personu īpašo vajadzību ievērošana) noteikto, kā arī 16. un 17. pantā (turēšanas apsardzībā apstākļi) noteikto, un

| b) | ievēro neizdošanas principu. |
| --- | --- |

b)

ievēro neizdošanas principu.

5. pants

Neizdošana, bērna intereses, ģimenes dzīve un veselības stāvoklis

Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstis pilnībā ņem vērā:

| a) | bērna intereses, |
| --- | --- |

a)

bērna intereses,

| b) | ģimenes dzīvi, |
| --- | --- |

b)

ģimenes dzīvi,

| c) | attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā veselības stāvokli, |
| --- | --- |

c)

attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā veselības stāvokli,

un ievēro neizdošanas principu.

II   NODAĻA

NELIKUMĪGAS UZTURĒŠANĀS IZBEIGŠANA

6. pants

Atgriešanas lēmums

1.   Neskarot šā panta 2. līdz 5. punktā minētos izņēmumus, dalībvalstis pieņem atgriešanas lēmumu par ikvienu trešās valsts valstspiederīgo, kurš nelikumīgi uzturas to teritorijā.

2.   Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā un kuriem ir derīga citas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai cita atļauja, kas sniedz tiem tiesības tur uzturēties, lūdz nekavējoties doties uz šīs dalībvalsts teritoriju. Ja minētais trešās valsts valstspiederīgais nepilda šo lūgumu vai ja trešās valsts valstspiederīgā nekavējoša izceļošana ir vajadzīga sabiedriskās kārtības vai valsts drošības nodrošināšanai, piemēro 1. punktu.

3.   Dalībvalstis var atturēties pieņemt atgriešanas lēmumu par trešās valsts valstspiederīgo, kurš nelikumīgi uzturas tās teritorijā, ja attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo uzņem atpakaļ cita dalībvalsts, ievērojot divpusējus nolīgumus vai vienošanās, kas ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva. Šajā gadījumā dalībvalsts, kura ir uzņēmusi atpakaļ attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo, piemēro 1. punktu.

4.   Dalībvalstis var katrā laikā pieņemt lēmumu piešķirt atsevišķu uzturēšanās atļauju vai citu atļauju, kas dod tiesības uzturēties trešās valsts valstspiederīgajam, kurš nelikumīgi uzturas to teritorijā, ar līdzjūtību saistītu iemeslu, humānu vai citu iemeslu dēļ. Šādā gadījumā atgriešanas lēmumu nepieņem. Ja atgriešanas lēmums jau ir pieņemts, to atceļ vai atliek uz uzturēšanās atļaujas vai citu likumīgas uzturēšanās tiesību derīguma laiku.

5.   Ja attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kurš nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā, ir uzsākta procedūra viņa uzturēšanās atļaujas vai citas atļaujas atjaunošanai, kas dod tiesības uzturēties, attiecīgā dalībvalsts, neskarot 6. punktu, var nepieņemt atgriešanas lēmumu, līdz uzsāktā procedūra ir pabeigta.

6.   Šī direktīva neaizliedz dalībvalstīm ar vienu administratīvu vai tiesas lēmumu vai tiesas aktu, kā tas noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos, pieņemt lēmumu par likumīgas uzturēšanās izbeigšanu kopā ar atgriešanas lēmumu un/vai izraidīšanas lēmumu, neskarot procesuālās garantijas, kas paredzētas III nodaļā, kā arī saskaņā ar citiem attiecīgiem Kopienas un valstu tiesību aktu noteikumiem.

7. pants

Brīvprātīga izceļošana

1.   Atgriešanas lēmumā brīvprātīgai izceļošanai nosaka pienācīgu laika posmu no septiņām dienām līdz trīsdesmit dienām, neskarot 2. un 4. punktā minētos izņēmumus. Dalībvalstis savos valsts tiesību aktos var paredzēt, ka šādu laika posmu nosaka tikai, pamatojoties uz attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā iesniegtu pieteikumu. Tādā gadījumā dalībvalstis informē attiecīgos trešo valstu valstspiederīgos par iespēju iesniegt šādu pieteikumu.

Ar pirmajā daļā paredzēto laika posmu neizslēdz iespēju attiecīgiem trešo valstu valstspiederīgajiem atstāt valsti ātrāk.

2.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā pagarina brīvprātīgai izceļošanai noteikto laika posmu uz piemērotu laiku, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, piemēram, uzturēšanās ilgumu, to, vai ir bērni, kuri apmeklē skolu, vai citi ģimenes locekļi un sociālās saites.

3.   Attiecībā uz brīvprātīgai izceļošanai noteikto laika posmu var paredzēt dažus pienākumus, kuru mērķis ir novērst bēgšanas iespējamību, piemēram, regulāru reģistrēšanos attiecīgās iestādēs, atbilstošas finanšu garantijas depozītu, dokumentu iesniegšanu vai pienākumu uzturēties noteiktā vietā.

4.   Ja pastāv bēgšanas iespējamība vai ja likumīgas uzturēšanās pieteikums ir atzīts par nepārprotami nepamatotu vai tā pamatā ir krāpšana, vai arī, ja attiecīgā persona apdraud sabiedrības kārtību, drošību vai valsts drošību, dalībvalstis var nenoteikt laika posmu brīvprātīgai izceļošanai vai var noteikt laika posmu, kas ir īsāks par septiņām dienām.

8. pants

Atgriešana

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu atgriešanas lēmumu, ja saskaņā ar 7. panta 4. punktu nav noteikts laika posms brīvprātīgai izceļošanai vai ja atgriešanās pienākums nav izpildīts laika posmā, kas saskaņā ar 7. pantu noteikts brīvprātīgai izceļošanai.

2.   Ja dalībvalsts saskaņā ar 7. pantu ir noteikusi laika posmu brīvprātīgai izceļošanai, atgriešanas lēmumu var izpildīt tikai pēc šā laika posma beigām, ja vien šajā laika posmā nerodas 7. panta 4. punktā minētie draudi.

3.   Dalībvalstis var pieņemt atsevišķus administratīvus vai tiesas lēmumus vai aktus, kuros noteikta izraidīšana.

4.   Ja dalībvalstis kā pēdējo iespēju izmanto piespiedu līdzekļus, lai veiktu tāda trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanu, kas pretojas izraidīšanai, minētie līdzekļi ir samērīgi un nepārsniedz saprātīgi vajadzīgu spēku. Tos piemēro kā tas noteikts valsts tiesību aktos saskaņā ar pamattiesībām un pienācīgi ievērojot attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā cieņas neaizskaramību un veselības stāvokli.

5.   Īstenojot izraidīšanu pa gaisa ceļu, dalībvalstis ievēro kopīgās pamatnostādnes par drošības noteikumiem attiecībā uz kopīgu izraidīšanu pa gaisa ceļu, kuras pievienotas pielikumā Lēmumam 2004/573/EK.

6.   Dalībvalstis nodrošina efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu.

9. pants

Izraidīšanas atlikšana

1.   Dalībvalstis atliek izraidīšanu:

| a) | ja ar izraidīšanu tiktu pārkāpts neizdošanas princips vai |
| --- | --- |

a)

ja ar izraidīšanu tiktu pārkāpts neizdošanas princips vai

| b) | tik ilgi, kamēr ir noteikta izpildes pārtraukšana saskaņā ar 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

tik ilgi, kamēr ir noteikta izpildes pārtraukšana saskaņā ar 13. panta 2. punktu.

2.   Dalībvalstis var atlikt izraidīšanas izpildi uz atbilstošu laika posmu, ņemot vērā konkrēta gadījuma īpašos apstākļus. Dalībvalstis jo īpaši ņem vērā:

| a) | trešās valsts valstspiederīgā fizisko stāvokli vai garīgās spējas; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts valstspiederīgā fizisko stāvokli vai garīgās spējas;

| b) | tehniskus iemeslus, piemēram, transporta trūkums, vai izraidīšanas neiespējamību personu apliecinošu datu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

b)

tehniskus iemeslus, piemēram, transporta trūkums, vai izraidīšanas neiespējamību personu apliecinošu datu trūkuma dēļ.

3.   Ja izraidīšanu atliek, kā paredzēts 1. un 2. punktā, attiecīgam trešās valsts valstspiederīgajam var piemērot 7. panta 3. punktā izklāstītos pienākumus.

10. pants

Nepavadītu nepilngadīgo atgriešana un izraidīšana

1.   Pirms lemt par atgriešanas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz nepavadītu nepilngadīgo, attiecīgas iestādes, kas nav iestādes, kuras īsteno piespiedu atgriešanos, sniedz atbilstīgu palīdzību, pienācīgi ņemot vērā bērna intereses.

2.   Pirms nepavadīts nepilngadīgais tiek izraidīts no dalībvalsts teritorijas, minētās dalībvalsts iestādes pārliecinās, ka nepilngadīgo nogādā pie viņa ģimenes locekļa, noteikta aizbildņa vai uz piemērotām uzņemšanas telpām valstī, uz kuru veic atgriešanu.

11. pants

Ieceļošanas aizliegums

1.   Atgriešanas lēmumiem pievieno ieceļošanas aizliegumu:

| a) | ja nav noteikts brīvprātīgas izceļošanas laika posms vai |
| --- | --- |

a)

ja nav noteikts brīvprātīgas izceļošanas laika posms vai

| b) | ja nav ievērota atgriešanās pienākuma izpilde. |
| --- | --- |

b)

ja nav ievērota atgriešanās pienākuma izpilde.

Citos gadījumos atgriešanas lēmumu var papildināt ar ieceļošanas aizliegumu.

2.   Ieceļošanas aizlieguma ilgumu nosaka, pienācīgi ņemot vērā katra konkrēta gadījuma visus attiecīgos apstākļus, un tas principā nepārsniedz 5 gadus. Tomēr tas var pārsniegt piecus gadus, ja trešās valsts valstspiederīgais rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai, sabiedrības drošībai vai valsts drošībai.

3.   Dalībvalstis apsver ieceļošanas aizlieguma atsaukšanu vai pārtraukšanu, ja trešās valsts valstspiederīgais, kam piemēro ieceļošanas aizliegumu, kas izdots saskaņā ar 1. punkta otro daļu, var pierādīt, ka viņš/viņa ir atstājis/-usi dalībvalsts teritoriju, pilnībā ievērojot atgriešanas lēmumu.

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kas saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/81/EK (2004. gada 29. aprīlis) par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (11), nepiemēro ieceļošanas aizliegumu, neskarot 1. punkta pirmās daļās b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais nerada draudus sabiedriskajai kārtībai, sabiedrības drošībai vai valsts drošībai.

Atsevišķos gadījumos dalībvalstis var atturēties izdot, atsaukt vai pārtraukt ieceļošanas aizliegumu humānu apsvērumu dēļ.

Atsevišķos gadījumos vai konkrētām kategorijām dalībvalstis var atsaukt vai apturēt ieceļošanas aizliegumu citu iemeslu dēļ.

4.   Ja kāda dalībvalsts izskata iespēju izsniegt pastāvīgas uzturēšanās atļauju vai citu atļauju, kas dod tiesības uzturēties, trešās valsts valstspiederīgajam, uz ko attiecas citas valsts izdots ieceļošanas aizliegums, tā vispirms konsultējas ar dalībvalsti, kas ir izdevusi ieceļošanas aizliegumu, un ņem vērā tās intereses, ievērojot Šengenas līguma īstenošanas Konvencijas (12) 25. pantu.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punktu piemēro, neierobežojot tiesības uz starptautisku aizsardzību kādā no dalībvalstīm, kā noteikts Padomes Direktīvas 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (13) 2. panta a) punktā.

III   NODAĻA

PROCESUĀLĀS GARANTIJAS

12. pants

Veids

1.   Atgriešanas lēmumus un – ja tos pieņem – lēmumus par ieceļošanas aizliegumu un lēmumus par izraidīšanu noformē rakstiski un tajos norāda faktiskos un juridiskos iemeslus, kā arī informāciju par pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

Informāciju par faktiskajiem iemesliem var ierobežot, ja attiecīgās valsts tiesību aktos ir paredzētas tiesības uz informācijas ierobežošanu, jo īpaši, lai garantētu valsts drošību, aizsardzību, sabiedrības drošību un lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un sodītu par tiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētā atgriešanas lēmuma galvenajām sastāvdaļām, tostarp informācijai par pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, dalībvalstis pēc pieprasījuma nodrošina rakstisku vai mutisku tulkojumu valodā, kuru trešās valsts valstspiederīgais saprot vai ko tam vajadzētu saprast.

3.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šā panta 2. punktu trešo valstu valstspiederīgajiem, kas nelikumīgi ieceļojuši dalībvalsts teritorijā un pēc tam nav ieguvuši atļauju vai tiesības uzturēties šajā dalībvalstī.

Šādos gadījumos ar atgriešanu saistītos lēmumus, kas minēti 1. punktā, noformē uz standarta veidlapas, kā izklāstīts valsts tiesību aktos.

Dalībvalstis nodrošina vispārējas informācijas lapas, kurās izskaidroti standarta veidlapas galvenie elementi vismaz piecās valodās no tām, kuras visbiežāk izmanto un saprot nelegālie imigranti, kas ieceļo attiecīgajā dalībvalstī.

13. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nodrošina efektīvus līdzekļus, lai pārsūdzētu vai lūgtu pārskatīt ar atgriešanu saistītos lēmumus, kas minēti 12. panta 1. punktā, kompetentā tiesā vai administratīvā iestādē, vai kompetentā struktūrā, kuras locekļi ir objektīvi un kuru neatkarība ir garantēta.

2.   1. punktā minētā iestāde vai struktūra ir pilnvarota pārskatīt ar atgriešanu saistītos lēmumus, kas minēti 12. panta 1. punktā, tostarp iespēju uz laiku pārtraukt to izpildi, ja vien jau nepiemēro pagaidu pārtraukšanu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

3.   Attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir iespēja saņemt juridiskas konsultācijas, pārstāvību un – vajadzības gadījumā – palīdzību valodas ziņā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc pieprasījuma bez maksas tiek nodrošināta nepieciešamā juridiskā palīdzība un/vai īstenota pārstāvība saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem vai noteikumiem par juridisko atbalstu, un var noteikt, ka šādu bezmaksas juridisko palīdzību un/vai pārstāvību reglamentē noteikumi, kas paredzēti 15. panta 3. līdz 6. punktā Padomes Direktīvā 2005/85/EK.

14. pants

Garantijas pirms atgriešanas

1.   Dalībvalstis, izņemot 16. un 17. pantā minēto situāciju, nodrošina, ka attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem laika posmā, kas saskaņā ar 7. pantu noteikts brīvprātīgai izceļošanai, un laika posmā, uz kādu izraidīšana atlikta saskaņā ar 9. pantu, pēc iespējas ņem vērā šādus principus:

| a) | uztur ģimenes vienotību ar tiem ģimenes locekļiem, kas uzturas to teritorijā; |
| --- | --- |

a)

uztur ģimenes vienotību ar tiem ģimenes locekļiem, kas uzturas to teritorijā;

| b) | nodrošina neatliekamo veselības aprūpi un slimību primāro ārstēšanu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina neatliekamo veselības aprūpi un slimību primāro ārstēšanu;

| c) | nepilngadīgajiem nodrošina piekļuvi pamatizglītības sistēmai atkarībā no viņu uzturēšanās ilguma; |
| --- | --- |

c)

nepilngadīgajiem nodrošina piekļuvi pamatizglītības sistēmai atkarībā no viņu uzturēšanās ilguma;

| d) | ņem vērā mazāk aizsargātu personu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

d)

ņem vērā mazāk aizsargātu personu īpašās vajadzības.

2.   Saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalstis 1. punktā minētajām personām rakstiski apstiprina, ka brīvprātīgai izceļošanai noteiktais laika posms ir pagarināts saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai ka atgriešanas lēmumu uz laiku neizpildīs.

IV   NODAĻA

TURĒŠANA APSARDZĪBĀ IZRAIDĪŠANAS NOLŪKĀ

15. pants

Turēšana apsardzībā

1.   Ja vien konkrētajā gadījumā nav iespējams efektīvi piemērot citus pietiekamus, bet vājākus piespiedu līdzekļus, dalībvalstis var aizturēt un turēt apsardzībā tikai to trešās valsts valstspiederīgo, kam paredzēts piemērot atgriešanas procedūras, lai sagatavotos atgriešanai un/vai veiktu izraidīšanas procesu, jo īpaši tad, ja

| a) | pastāv bēgšanas iespējamība vai |
| --- | --- |

a)

pastāv bēgšanas iespējamība vai

| b) | attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais izvairās no atgriešanas vai izraidīšanas procesa vai traucē tā sagatavošanu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais izvairās no atgriešanas vai izraidīšanas procesa vai traucē tā sagatavošanu.

Ikviena turēšana apsardzībā ir iespējami īsa un tā turpinās tikai tik ilgi, kamēr veic izraidīšanas pasākumus, un to izpilda ar pienācīgu rūpību.

2.   Rīkojumu par turēšanu apsardzībā izdod administratīvās vai tiesas iestādes.

Rīkojumu par turēšanu apsardzībā izdod rakstiski un norāda faktiskos un juridiskos iemeslus.

Ja rīkojumu par turēšanu apsardzībā ir izdevušas administratīvas iestādes, dalībvalstis

| a) | vai nu paredz rīkojuma par turēšanu apsardzībā likumīguma ātru juridisku pārskatīšanu iespējami īsā laikā no turēšanas apsardzībā sākuma brīža, |
| --- | --- |

a)

vai nu paredz rīkojuma par turēšanu apsardzībā likumīguma ātru juridisku pārskatīšanu iespējami īsā laikā no turēšanas apsardzībā sākuma brīža,

| b) | vai arī nodrošina attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam tiesības vērsties tiesā, lai tā iespējami īsā laikā lemtu par viņa turēšanas apsardzībā likumību un pieņemtu attiecīgu lēmumu pēc iespējas ātrāk no attiecīgā tiesas procesa sākšanas brīža. Šādā gadījumā dalībvalstis nekavējoties informē attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo par iespēju veikt šādas darbības. |
| --- | --- |

b)

vai arī nodrošina attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam tiesības vērsties tiesā, lai tā iespējami īsā laikā lemtu par viņa turēšanas apsardzībā likumību un pieņemtu attiecīgu lēmumu pēc iespējas ātrāk no attiecīgā tiesas procesa sākšanas brīža. Šādā gadījumā dalībvalstis nekavējoties informē attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo par iespēju veikt šādas darbības.

Attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo nekavējoties atbrīvo, ja turēšana apsardzībā nav likumīgs.

3.   Visos gadījumos turēšanu apsardzībā pārskata ar pamatotu regularitāti vai nu pēc attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā pieteikuma saņemšanas, vai ex officio. Pagarinātas turēšanas apsardzībā gadījumā tiesu iestāde uzrauga minēto pārskatīšanu.

4.   Ja izrādās, ka tiesisku vai citu apsvērumu dēļ izraidīšanai vairs nav pamatota iemesla, vai ja 1. punktā noteiktie apstākļi vairs nepastāv, turēšanu apsardzībā vairs neuzskata par pamatotu un attiecīgo personu nekavējoties atbrīvo.

5.   Turēšana apsardzībā ir spēkā tik ilgi, kamēr saglabājas 1. punktā noteiktie apstākļi un kamēr tā ir nepieciešama, lai nodrošinātu sekmīgu izraidīšanu. Katra dalībvalsts nosaka ierobežotu turēšanas apsardzībā laikposmu, kas nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus.

6.   Dalībvalstis nedrīkst pagarināt 5. punktā minēto termiņu, izņemot pagarinājumu uz ierobežotu laikposmu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem nepārsniedz papildu divpadsmit mēnešus gadījumos, ja neatkarīgi no to pamatotiem centieniem izraidīšanas procedūra varētu ieilgt šādu iemeslu dēļ:

| a) | attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais atsakās sadarboties vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais atsakās sadarboties vai

| b) | kavējas vajadzīgo dokumentu saņemšana no trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

kavējas vajadzīgo dokumentu saņemšana no trešām valstīm.

16. pants

Turēšanas apsardzībā apstākļi

1.   Turēšanu apsardzībā parasti īsteno īpašās aizturēšanas telpās. Ja dalībvalsts nespēj nodrošināt uzturēšanos īpašās aizturēšanas telpās un ir spiesta izmantot cietuma telpas, aizturētos trešo valstu valstspiederīgos nošķir no parastiem ieslodzītiem.

2.   Aizturētajiem trešo valstu valstspiederīgajiem pēc viņu lūguma ļauj laicīgi sazināties ar juridiskiem pārstāvjiem, ģimenes locekļiem un kompetentām konsulārām iestādēm.

3.   Īpašu uzmanību pievērš mazāk aizsargātu personu stāvoklim. Tām nodrošina neatliekamo veselības aprūpi un slimību primāro ārstēšanu.

4.   Attiecīgām un kompetentām valstu, starptautiskām un nevalstiskām organizācijām un struktūrām jābūt iespējai apmeklēt 1. punktā minētās aizturēšanas telpas, lai pārliecinātos, ka saskaņā ar šo nodaļu tās tiek izmantotas trešo valstu valstspiederīgo aizturēšanas nodrošināšanai. Var noteikt, ka šādiem apmeklējumiem nepieciešama atļauja.

5.   Aizturētajiem trešo valstu valstspiederīgajiem sistemātiski nodrošina informāciju, kas skaidro aizturēšanas telpu noteikumus un izklāsta to tiesības un pienākumus. Tajā ir ietverta arī informācija par to tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem sazināties ar 4. punktā minētajām organizācijām un struktūrām.

17. pants

Nepilngadīgo un ģimeņu turēšanu apsardzībā

1.   Attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm, kurās ir nepilngadīgie, turēšanu apsardzībā piemēro tikai kā galējo līdzekli un uz īsāko atbilstošo laikposmu.

2.   Ģimenēm, kas tiek turētas apsardzībā, gaidot izraidīšanu, nodrošina uzturēšanos atsevišķās telpās, garantējot pietiekamu privātās dzīves aizsardzību.

3.   Aizturētajiem nepilngadīgajiem ir iespēja iesaistīties atpūtas aktivitātēs, tostarp spēlēs, un atpūtas pasākumos, kas atbilst viņu vecumam, un atkarībā no uzturēšanās ilguma – arī piekļuve izglītībai.

4.   Nepavadītiem nepilngadīgajiem pēc iespējas nodrošina uzturēšanos institūcijās, kurās ir personāls un iekārtas, kuras atbilst attiecīgā vecuma personu vajadzībām.

5.   Saistībā ar nepilngadīgajiem, kurus tur apsardzībā, gaidot izraidīšanu, vispirms ņem vērā bērna intereses.

18. pants

Ārkārtas situācijas

1.   Gadījumos, ja ārkārtīgi liels skaits trešo valstu valstspiederīgo, kuri ir atgriežami, izraisa neparedzēti lielu turēšanai apsardzībā paredzēto telpu izmantojuma slodzi dalībvalstī vai izraisa administratīvā vai tiesas iestāžu personāla slodzi, šāda dalībvalsts, ņemot vērā to, cik ilgi šāda ārkārtas situācija turpinās, var nolemt noteikt ilgākus laika posmus juridiskai pārskatīšanai, nekā tie, kas noteikti saskaņā ar 15. panta 2. punkta trešo daļu, un veikt steidzamus pasākumus attiecībā uz turēšanas apsardzībā apstākļiem, atkāpjoties no tiem, kas paredzēti 16. panta 1. punktā un 17. panta 2. punktā.

2.   Izšķiroties veikt šādus ārkārtas pasākumus, attiecīgā dalībvalsts ietekmē Komisiju. Tā arī informē Komisiju, tiklīdz ir novērsti iemesli, lai šādus ārkārtas pasākumus vairs nepiemērotu.

3.   Šo pantu netulko tā, ka tas ļautu dalībvalstīm atkāpties no to vispārējā pienākuma veikt visus vispārējos un īpašus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kuri noteikti šajā direktīvā.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Informācijas sniegšana

Komisija reizi trijos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs un, ja vajadzīgs, ierosina grozījumus.

Komisija pirmo reizi sniedz ziņojumu līdz 2013. gada 24. decembrim, un tajā sakarā velta īpašu uzmanību 11. panta, 13. panta 4. punkta un 15. panta piemērošanai dalībvalstīs. Saistībā ar 13. panta 4. punktu Komisija īpaši izvērtē papildu finansiālo un administratīvo ietekmi dalībvalstīs.

20. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 24. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Attiecībā uz 13. panta 4. punktu, dalībvalstis pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai līdz 2011. gada 24. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai šo aktu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

21. pants

Saistība ar Šengenas Konvenciju

Ar šo direktīvu aizstāj 23. un 24. panta noteikumus Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

23. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 9. decembra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

2

(3)  OV L 261, 6.8.2004., 28. lpp.

3

(4)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

6

(7)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

8

(9)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

9

(10)  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

10

(11)  OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.

11

(12)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

12

(13)  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

13

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/108

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1348/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (1993. gada 23. marts) par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (3) tika veikts 2-(2-metoksietoksi)etanola (DEGME), 2-(2-butoksietoksi)etanola (DEGBE), metilēndifenildiizocianāta (MDI) un cikloheksāna radīto risku novērtējums. Visu šo ķīmisko vielu riska novērtējums liecina par nepieciešamību ierobežot risku, ko tās rada cilvēka veselībai. Šos secinājumus apstiprinājusi Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (1993. gada 23. marts) par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (3) tika veikts 2-(2-metoksietoksi)etanola (DEGME), 2-(2-butoksietoksi)etanola (DEGBE), metilēndifenildiizocianāta (MDI) un cikloheksāna radīto risku novērtējums. Visu šo ķīmisko vielu riska novērtējums liecina par nepieciešamību ierobežot risku, ko tās rada cilvēka veselībai. Šos secinājumus apstiprinājusi Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja.

| (2) | Komisijas 1999. gada 12. oktobra Ieteikumā 1999/721/EK par riska faktoru un riska samazināšanas stratēģiju novērtējumu šādām vielām: 2-(2-butoksietoksi)etanols, 2-(2-metoksietoksi)etanols, hloralkāni C10-13, benzola C10-13 alkilatvasinājumi (4), kā arī 2007. gada 6. decembra Ieteikumā 2008/98/EK par riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: piperazīns; cikloheksāns; metilēndifenildiizocianāts; but-2-īn-1,4-diols; metiloksirāns; anilīns; 2-etilheksilakrilāts; 1,4-dihlorbenzols; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terc-butilacetofenons; di-(2-etilheksil)ftalāts; fenols; 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols (5), kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93, ierosinātas DEGME, DEGBE, MDI un cikloheksāna radītā riska ierobežošanas stratēģijas, iesakot, ka ierobežošanas pasākumi saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (6) ir jāpiemēro tādiem šīs vielas saturošiem preparātiem, kurus laiž tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1999. gada 12. oktobra Ieteikumā 1999/721/EK par riska faktoru un riska samazināšanas stratēģiju novērtējumu šādām vielām: 2-(2-butoksietoksi)etanols, 2-(2-metoksietoksi)etanols, hloralkāni C10-13, benzola C10-13 alkilatvasinājumi (4), kā arī 2007. gada 6. decembra Ieteikumā 2008/98/EK par riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: piperazīns; cikloheksāns; metilēndifenildiizocianāts; but-2-īn-1,4-diols; metiloksirāns; anilīns; 2-etilheksilakrilāts; 1,4-dihlorbenzols; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terc-butilacetofenons; di-(2-etilheksil)ftalāts; fenols; 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols (5), kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93, ierosinātas DEGME, DEGBE, MDI un cikloheksāna radītā riska ierobežošanas stratēģijas, iesakot, ka ierobežošanas pasākumi saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (6) ir jāpiemēro tādiem šīs vielas saturošiem preparātiem, kurus laiž tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai.

| (3) | Tāpēc patērētāju aizsardzības nolūkā šķiet lietderīgi ierobežot specifiskiem lietojumiem paredzētu DEGME, DEGBE, MDI vai cikloheksānu saturošu preparātu laišanu tirgū un lietošanu. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc patērētāju aizsardzības nolūkā šķiet lietderīgi ierobežot specifiskiem lietojumiem paredzētu DEGME, DEGBE, MDI vai cikloheksānu saturošu preparātu laišanu tirgū un lietošanu.

| (4) | DEGME ļoti reti tiek izmantots kā sastāvdaļa patērētāju sadzīves vajadzībām izmantojamās krāsās, krāsas noņēmējos, tīrīšanas līdzekļos, pašspodrinošajās emulsijās un grīdas hermētiķos. Minētajā riska novērtējumā konstatēts, ka pastāv risks patērētāju veselībai, DEGME saturošām krāsām un krāsas noņēmējiem iedarbojoties caur ādu. Tāpēc DEGME, kas izmantots kā krāsu un krāsas noņēmēju sastāvdaļa, nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai. Pat ja nav novērtēta DEGME izmantošana tīrīšanas līdzekļu, pašspodrinošo emulsiju un grīdu hermētiķu sastāvā, tas var radīt līdzīgu apdraudējumu, un tāpēc arī DEGME, kas izmantots kā minēto preparātu sastāvdaļa, nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai. Tirgus uzraudzības nolūkā attiecībā uz minētajiem preparātiem būtu jānosaka DEGME satura maksimālā pieļaujamā robežvērtība 0,1 masas procents. |
| --- | --- |

(4)

DEGME ļoti reti tiek izmantots kā sastāvdaļa patērētāju sadzīves vajadzībām izmantojamās krāsās, krāsas noņēmējos, tīrīšanas līdzekļos, pašspodrinošajās emulsijās un grīdas hermētiķos. Minētajā riska novērtējumā konstatēts, ka pastāv risks patērētāju veselībai, DEGME saturošām krāsām un krāsas noņēmējiem iedarbojoties caur ādu. Tāpēc DEGME, kas izmantots kā krāsu un krāsas noņēmēju sastāvdaļa, nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai. Pat ja nav novērtēta DEGME izmantošana tīrīšanas līdzekļu, pašspodrinošo emulsiju un grīdu hermētiķu sastāvā, tas var radīt līdzīgu apdraudējumu, un tāpēc arī DEGME, kas izmantots kā minēto preparātu sastāvdaļa, nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai. Tirgus uzraudzības nolūkā attiecībā uz minētajiem preparātiem būtu jānosaka DEGME satura maksimālā pieļaujamā robežvērtība 0,1 masas procents.

| (5) | DEGBE izmanto kā krāsu un tīrīšanas līdzekļu sastāvdaļu. Minētajā riska novērtējumā noskaidrots, ka pastāv risks patērētāju veselībai, DEGBE ieelpojot krāsošanas laikā ar izsmidzināšanu. Lai patērētājiem novērstu kaitīgās iedarbības risku ieelpojot, izsmidzināmajām krāsām būtu jānosaka DEGBE drošas koncentrācijas robežvērtība 3 %. Pat ja nav novērtēta DEGBE izmantošana izsmidzināmo tīrīšanas līdzekļu sastāvā, tas var radīt līdzīgu apdraudējumu, un tāpēc arī DEGBE kā minēto tīrīšanas līdzekļu sastāvdaļu nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, ja koncentrācija tajos ir 3 masas procenti vai lielāka. Aerosola izsmidzinātājiem būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola flakoniem (7). |
| --- | --- |

(5)

DEGBE izmanto kā krāsu un tīrīšanas līdzekļu sastāvdaļu. Minētajā riska novērtējumā noskaidrots, ka pastāv risks patērētāju veselībai, DEGBE ieelpojot krāsošanas laikā ar izsmidzināšanu. Lai patērētājiem novērstu kaitīgās iedarbības risku ieelpojot, izsmidzināmajām krāsām būtu jānosaka DEGBE drošas koncentrācijas robežvērtība 3 %. Pat ja nav novērtēta DEGBE izmantošana izsmidzināmo tīrīšanas līdzekļu sastāvā, tas var radīt līdzīgu apdraudējumu, un tāpēc arī DEGBE kā minēto tīrīšanas līdzekļu sastāvdaļu nedrīkstētu laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, ja koncentrācija tajos ir 3 masas procenti vai lielāka. Aerosola izsmidzinātājiem būtu jāatbilst prasībām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola flakoniem (7).

| (6) | Attiecībā uz krāsām, kuras nav izsmidzināmas krāsas, būtu vajadzīgs brīdinājums par to, ka tās nedrīkst lietot, izmantojot smidzināšanas ierīces, ja šajās krāsās DEGBE koncentrācija ir 3 masas procenti vai lielāka. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz krāsām, kuras nav izsmidzināmas krāsas, būtu vajadzīgs brīdinājums par to, ka tās nedrīkst lietot, izmantojot smidzināšanas ierīces, ja šajās krāsās DEGBE koncentrācija ir 3 masas procenti vai lielāka.

| (7) | Tādu ar aerosoliem izsmidzināmu krāsu un izsmidzināmu tīrīšanas līdzekļu lietošanas pakāpeniskas izbeigšanas nodrošināšanai, kuri neatbilst noteiktajiem DEGBE koncentrācijas ierobežojumiem, būtu jānosaka atšķirīgi DEGBE satura ierobežojumu piemērošanas termiņi ar aerosolu izsmidzināmām krāsām un izsmidzināmiem tīrīšanas līdzekļiem attiecībā uz to sākotnējo laišanu tirgū un pārdošanas beigām. |
| --- | --- |

(7)

Tādu ar aerosoliem izsmidzināmu krāsu un izsmidzināmu tīrīšanas līdzekļu lietošanas pakāpeniskas izbeigšanas nodrošināšanai, kuri neatbilst noteiktajiem DEGBE koncentrācijas ierobežojumiem, būtu jānosaka atšķirīgi DEGBE satura ierobežojumu piemērošanas termiņi ar aerosolu izsmidzināmām krāsām un izsmidzināmiem tīrīšanas līdzekļiem attiecībā uz to sākotnējo laišanu tirgū un pārdošanas beigām.

| (8) | MDI riska novērtējums liecina, ka nepieciešams ierobežot riskus, kas saistīti ar ieelpošanu un iedarbību caur ādu patērētājiem paredzēto MDI preparātu lietošanas laikā. Šo risku novēršanai un ierobežošanai MDI saturošu preparātu laišana tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai būtu jāatļauj, vienīgi izpildot konkrētus nosacījumus, piemēram, obligāti iepakojumā pievienojot atbilstīgus aizsargcimdus un papildu instrukcijas. Šiem cimdiem būtu jāatbilst prasībām, kādas noteiktas Padomes Direktīvā 89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (8). Tā kā aizsardzības līdzekļu nodrošināšanai un papildu instrukciju iespiešanai uz iepakojuma ražotājiem būs jāveic īpaši pasākumi, būtu jānosaka ilgāks pārejas periods. |
| --- | --- |

(8)

MDI riska novērtējums liecina, ka nepieciešams ierobežot riskus, kas saistīti ar ieelpošanu un iedarbību caur ādu patērētājiem paredzēto MDI preparātu lietošanas laikā. Šo risku novēršanai un ierobežošanai MDI saturošu preparātu laišana tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai būtu jāatļauj, vienīgi izpildot konkrētus nosacījumus, piemēram, obligāti iepakojumā pievienojot atbilstīgus aizsargcimdus un papildu instrukcijas. Šiem cimdiem būtu jāatbilst prasībām, kādas noteiktas Padomes Direktīvā 89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (8). Tā kā aizsardzības līdzekļu nodrošināšanai un papildu instrukciju iespiešanai uz iepakojuma ražotājiem būs jāveic īpaši pasākumi, būtu jānosaka ilgāks pārejas periods.

| (9) | Riska novērtējumā par cikloheksānu pievērsta uzmanība kaitīgajai iedarbībai uz patērētājiem, cikloheksānu saturošus preparātus lietojot mīksto grīdas segumu ieklāšanai, un tajā secināts, ka nepieciešami ierobežošanas pasākumi, lai samazinātu risku patērētājiem, tos izmantojot. Tāpēc neoprēna bāzes kontaktlīmes, kas satur cikloheksānu, būtu jālaiž tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai vienīgi ierobežota tilpuma iepakojumā. Saskaņotām instrukcijām, kas pievienotas produktam, būtu patērētāji jābrīdina neizmantot tās sliktas vēdināšanas apstākļos vai mīksto grīdas segumu ieklāšanai. |
| --- | --- |

(9)

Riska novērtējumā par cikloheksānu pievērsta uzmanība kaitīgajai iedarbībai uz patērētājiem, cikloheksānu saturošus preparātus lietojot mīksto grīdas segumu ieklāšanai, un tajā secināts, ka nepieciešami ierobežošanas pasākumi, lai samazinātu risku patērētājiem, tos izmantojot. Tāpēc neoprēna bāzes kontaktlīmes, kas satur cikloheksānu, būtu jālaiž tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai vienīgi ierobežota tilpuma iepakojumā. Saskaņotām instrukcijām, kas pievienotas produktam, būtu patērētāji jābrīdina neizmantot tās sliktas vēdināšanas apstākļos vai mīksto grīdas segumu ieklāšanai.

| (10) | Amonija nitrāts, ko visā Kopienā plaši izmanto kā mēslošanas līdzekli, var reaģēt kā oksidētājs. Jo īpaši maisījumos ar noteiktām citām vielām tas var būt eksplozīvs. Tāpēc amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, tos laižot tirgū, būtu jāatbilst noteiktām prasībām, lai nodrošinātu, ka nenotiks to nejauša detonācija. |
| --- | --- |

(10)

Amonija nitrāts, ko visā Kopienā plaši izmanto kā mēslošanas līdzekli, var reaģēt kā oksidētājs. Jo īpaši maisījumos ar noteiktām citām vielām tas var būt eksplozīvs. Tāpēc amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, tos laižot tirgū, būtu jāatbilst noteiktām prasībām, lai nodrošinātu, ka nenotiks to nejauša detonācija.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (9) attiecībā uz amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem noteiktas saskaņotas prasības, tostarp drošības prasības. Mēslošanas līdzekļus, kas atbilst šīm prasībām, var marķēt kā “EK mēslošanas līdzekli”, un tos var laist brīvā apgrozībā iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (9) attiecībā uz amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem noteiktas saskaņotas prasības, tostarp drošības prasības. Mēslošanas līdzekļus, kas atbilst šīm prasībām, var marķēt kā “EK mēslošanas līdzekli”, un tos var laist brīvā apgrozībā iekšējā tirgū.

| (12) | Attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas paredzēti pārdošanai tikai vienā dalībvalstī, ražotāji drīkst izvēlēties ievērot tikai attiecīgās valsts līmeņa prasības. Tāpēc šādi mēslošanas līdzekļi var neatbilst Eiropas līmenī noteiktajām drošības prasībām. Tāpēc, lai visā ES nodrošinātu vienāda līmeņa drošību, visiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem būtu jāatbilst vienādām drošības prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas paredzēti pārdošanai tikai vienā dalībvalstī, ražotāji drīkst izvēlēties ievērot tikai attiecīgās valsts līmeņa prasības. Tāpēc šādi mēslošanas līdzekļi var neatbilst Eiropas līmenī noteiktajām drošības prasībām. Tāpēc, lai visā ES nodrošinātu vienāda līmeņa drošību, visiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem būtu jāatbilst vienādām drošības prasībām.

| (13) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 III pielikumā aprakstīts detonācijas tests amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, kuru slāpekļa saturs ir augstāks par 28 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu. Tajā norādītas arī šādu mēslošanas līdzekļu fizikālās īpašības un citu ķīmisko vielu piemaisījumu pieļaujamais saturs, kas nodrošina detonācijas riska samazināšanos. Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi, kas atbilst šīm prasībām, vai arī to slāpekļa saturs ir zemāks par 28 masas procentiem, visās dalībvalstīs tiek atzīti par drošiem izmantošanai lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 III pielikumā aprakstīts detonācijas tests amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, kuru slāpekļa saturs ir augstāks par 28 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu. Tajā norādītas arī šādu mēslošanas līdzekļu fizikālās īpašības un citu ķīmisko vielu piemaisījumu pieļaujamais saturs, kas nodrošina detonācijas riska samazināšanos. Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi, kas atbilst šīm prasībām, vai arī to slāpekļa saturs ir zemāks par 28 masas procentiem, visās dalībvalstīs tiek atzīti par drošiem izmantošanai lauksaimniecībā.

| (14) | Tāpēc visiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, ko laiž tirgū Kopienā, būtu jāatbilst Regulā (EK) Nr. 2003/2003 noteiktajām drošības prasībām. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc visiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem, ko laiž tirgū Kopienā, būtu jāatbilst Regulā (EK) Nr. 2003/2003 noteiktajām drošības prasībām.

| (15) | Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ir tikuši izmantoti nelikumīgai sprāgstvielu ražošanai. Šim nolūkam var tikt izmantoti mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs ir vismaz 16 %. Tāpēc būtu jāierobežo iespējas piekļūt mēslošanas līdzekļiem un preparātu veidiem, kuru slāpekļa koncentrācija ir lielāka par 16 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu, paredzot lietojumu tikai lauksaimniekiem un profesionāliem lietotājiem. Šajā nolūkā ir jādefinē jēdzieni “lauksaimnieks” un “lauksaimnieciska darbība”, lai lauksaimniecības jomā un citās līdzīgās profesionālās darbībās, piemēram, parku, dārzu un sporta laukumu uzturēšanā, arī varētu izmantot mēslošanas līdzekļus, kuru slāpekļa saturs ir augstāks. Tomēr dalībvalstis sociālekonomisku iemeslu dēļ savā teritorijā var piemērot slāpekļa robežvērtību līdz 20 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu. |
| --- | --- |

(15)

Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ir tikuši izmantoti nelikumīgai sprāgstvielu ražošanai. Šim nolūkam var tikt izmantoti mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs ir vismaz 16 %. Tāpēc būtu jāierobežo iespējas piekļūt mēslošanas līdzekļiem un preparātu veidiem, kuru slāpekļa koncentrācija ir lielāka par 16 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu, paredzot lietojumu tikai lauksaimniekiem un profesionāliem lietotājiem. Šajā nolūkā ir jādefinē jēdzieni “lauksaimnieks” un “lauksaimnieciska darbība”, lai lauksaimniecības jomā un citās līdzīgās profesionālās darbībās, piemēram, parku, dārzu un sporta laukumu uzturēšanā, arī varētu izmantot mēslošanas līdzekļus, kuru slāpekļa saturs ir augstāks. Tomēr dalībvalstis sociālekonomisku iemeslu dēļ savā teritorijā var piemērot slāpekļa robežvērtību līdz 20 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu.

| (16) | Šā lēmuma noteikumi tiek pieņemti, lai tos iekļautu XVII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (10), kā noteikts minētās regulas 137. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Šā lēmuma noteikumi tiek pieņemti, lai tos iekļautu XVII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (10), kā noteikts minētās regulas 137. panta 3. punktā.

| (17) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 76/769/EEK. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 76/769/EEK.

| (18) | Šis lēmums neskar Kopienas tiesību aktus, ar ko nosaka darba ņēmēju aizsardzības obligātās prasības, kas ietvertas Padomes Direktīvā 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (11), kā arī atsevišķajās direktīvās, kuras pamatojas uz to, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificētā redakcija) (12), un Padomes Direktīvā 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (13), |
| --- | --- |

(18)

Šis lēmums neskar Kopienas tiesību aktus, ar ko nosaka darba ņēmēju aizsardzības obligātās prasības, kas ietvertas Padomes Direktīvā 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (11), kā arī atsevišķajās direktīvās, kuras pamatojas uz to, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificētā redakcija) (12), un Padomes Direktīvā 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (13),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Direktīvas 76/769/EEK I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 204, 9.8.2008., 13. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 18. novembra Lēmums.

2

(3)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

3

(4)  OV L 292, 13.11.1999., 42. lpp.

4

(5)  OV L 33, 7.2.2008., 8. lpp.

5

(6)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

6

(7)  OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp.

7

(8)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.

8

(9)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp., labota ar OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

10

(11)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

11

(12)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp., labota ar OV L 229, 29.6.2004., 23. lpp.

12

(13)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

13

---

PIELIKUMS

Direktīvas 76/769/EK I pielikumā pievieno šādus punktus:

| “53. | 2-(2-metoksietoksi)etanols (DEGME)
  CAS Nr.: 111-77-3

  Einecs Nr.: 203-906-6 |
| --- | --- |

“53.

2-(2-metoksietoksi)etanols (DEGME)

CAS Nr.: 111-77-3

Einecs Nr.: 203-906-6

Pēc 2010. gada 27. jūnija nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai krāsu, krāsas noņēmēju, tīrīšanas līdzekļu, pašspodrinošo emulsiju vai grīdas hermētiķu sastāvā koncentrācijā, kas ir 0,1 masas procents vai lielāka.

| 54. | 2-(2-butoksietoksi)etanols (DEGBE)
  CAS Nr.: 112-34-5

  Einecs Nr.: 203-961-6 |
| --- | --- |

54.

2-(2-butoksietoksi)etanols (DEGBE)

CAS Nr.: 112-34-5

Einecs Nr.: 203-961-6

| 1) | Pēc 2010. gada 27. jūnija nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pārdošanai plašai sabiedrībai ar aerosolu izsmidzināmo krāsu vai izsmidzināmo tīrīšanas līdzekļu sastāvā koncentrācijā, kas ir 3 masas procenti vai lielāka. |
| --- | --- |

1)

Pēc 2010. gada 27. jūnija nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pārdošanai plašai sabiedrībai ar aerosolu izsmidzināmo krāsu vai izsmidzināmo tīrīšanas līdzekļu sastāvā koncentrācijā, kas ir 3 masas procenti vai lielāka.

| 2) | Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai ar aerosolu izsmidzināmās krāsas un izsmidzināmos tīrīšanas līdzekļus, kas satur DEGBE un kas neatbilst 1. punktam. |
| --- | --- |

2)

Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai ar aerosolu izsmidzināmās krāsas un izsmidzināmos tīrīšanas līdzekļus, kas satur DEGBE un kas neatbilst 1. punktam.

| 3) | Neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, krāsas, izņemot izsmidzināmās krāsas, kuru sastāvā ir DEGBE koncentrācijā 3 masas procenti vai lielāka un kuras tiek laistas tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, vēlākais, no 2010. gada 27. decembra redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami marķē šādi:
  “Nelietot, izmantojot krāsas izsmidzināšanas ierīces!”. |
| --- | --- |

3)

Neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, krāsas, izņemot izsmidzināmās krāsas, kuru sastāvā ir DEGBE koncentrācijā 3 masas procenti vai lielāka un kuras tiek laistas tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, vēlākais, no 2010. gada 27. decembra redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami marķē šādi:

“Nelietot, izmantojot krāsas izsmidzināšanas ierīces!”.

| 55. | Metilēndifenildiizocianāts (MDI)
  CAS Nr.: 26447-40-5

  Einecs Nr.: 247-714-0 |
| --- | --- |

55.

Metilēndifenildiizocianāts (MDI)

CAS Nr.: 26447-40-5

Einecs Nr.: 247-714-0

| 1) | Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai kā preparātu sastāvdaļas koncentrācijā, kas ir 0,1 masas procents vai lielāka, ja iepakojumā:






  a) | nav aizsargcimdu, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas Padomes Direktīvā 89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (1). |
| --- | --- | --- |

1)

Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai kā preparātu sastāvdaļas koncentrācijā, kas ir 0,1 masas procents vai lielāka, ja iepakojumā:

a)

nav aizsargcimdu, kas atbilst prasībām, kuras izklāstītas Padomes Direktīvā 89/686/EEK (1989. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (1).

| b) | iepakojums, neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami netiek marķēts šādi:






  “— | Personām, kuras jau ir jutīgas pret diizocinātiem, lietojot šo produktu, var rasties alerģiskas reakcijas. |
| --- | --- | --- |

b)

iepakojums, neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami netiek marķēts šādi:

“—

Personām, kuras jau ir jutīgas pret diizocinātiem, lietojot šo produktu, var rasties alerģiskas reakcijas.

| — | Personām, kas sirgst ar astmu, ekzēmu vai ādas slimībām, jāizvairās no saskares ar šo produktu, tostarp no tā saskares ar ādu. |
| --- | --- |

—

Personām, kas sirgst ar astmu, ekzēmu vai ādas slimībām, jāizvairās no saskares ar šo produktu, tostarp no tā saskares ar ādu.

| — | Strādājot ar šo produktu slikti vēdināmās telpās, lietot aizsargmasku ar piemērotu gāzes filtru (tas ir, standartam EN 14387 atbilstošu A1 tipa filtru).”. |
| --- | --- |

—

Strādājot ar šo produktu slikti vēdināmās telpās, lietot aizsargmasku ar piemērotu gāzes filtru (tas ir, standartam EN 14387 atbilstošu A1 tipa filtru).”.

| (2) | Atkāpjoties no iepriekšminētā, 1. punkta a) apakšpunkts neattiecas uz karsti kausētām līmēm. |
| --- | --- |

(2)

Atkāpjoties no iepriekšminētā, 1. punkta a) apakšpunkts neattiecas uz karsti kausētām līmēm.

| 56. | Cikloheksāns
  CAS Nr.: 110-82-7

  Einecs Nr.: 203-806-2 |
| --- | --- |

56.

Cikloheksāns

CAS Nr.: 110-82-7

Einecs Nr.: 203-806-2

| 1) | Pēc 2010. gada 27. jūnija nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pārdošanai plašai sabiedrībai neoprēna bāzes kontaktlīmes, kurās koncentrācija ir 0,1 masas procents vai lielāka, ja iepakojumā ir vairāk nekā 350 g. |
| --- | --- |

1)

Pēc 2010. gada 27. jūnija nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pārdošanai plašai sabiedrībai neoprēna bāzes kontaktlīmes, kurās koncentrācija ir 0,1 masas procents vai lielāka, ja iepakojumā ir vairāk nekā 350 g.

| 2) | Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai neoprēna bāzes kontaktlīmes, kas neatbilst 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

2)

Pēc 2010. gada 27. decembra nedrīkst laist tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai neoprēna bāzes kontaktlīmes, kas neatbilst 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem.

| 3) | Neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, neoprēna bāzes kontaktlīmes, kurās koncentrācija ir 0,1 masas procents vai lielāka un kuras pēc 2010. gada 27. decembra tiek laistas tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami marķē šādi:






  ”— | Nelietot šo produktu slikti vēdināmās telpās! |
| --- | --- | --- |

3)

Neskarot citu Kopienas noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz bīstamu vielu un preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, neoprēna bāzes kontaktlīmes, kurās koncentrācija ir 0,1 masas procents vai lielāka un kuras pēc 2010. gada 27. decembra tiek laistas tirgū pārdošanai plašai sabiedrībai, redzamā vietā, skaidri salasāmi un neizdzēšami marķē šādi:

”—

Nelietot šo produktu slikti vēdināmās telpās!

| — | Nelietot šo produktu mīksto grīdas segumu ieklāšanai!”. |
| --- | --- |

—

Nelietot šo produktu mīksto grīdas segumu ieklāšanai!”.

| 57. | Amonija nitrāts (AN)
  6484-52-2

  Einecs Nr.: 229-347-8 |
| --- | --- |

57.

Amonija nitrāts (AN)

6484-52-2

Einecs Nr.: 229-347-8

| 1) | Nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pēc 2010. gada 27. jūnija vielas vai tādu preparātu veidā, kuros slāpekļa koncentrācija ir lielāka par 28 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu izmantošanai par cietajiem vienkāršajiem vai kompleksajiem mēslošanas līdzekļiem, izņemot gadījumus, kad šāds mēslošanas līdzeklis atbilst tehniskajiem noteikumiem par amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu, kuri paredzēti III pielikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (2). |
| --- | --- |

1)

Nedrīkst laist tirgū pirmo reizi pēc 2010. gada 27. jūnija vielas vai tādu preparātu veidā, kuros slāpekļa koncentrācija ir lielāka par 28 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu izmantošanai par cietajiem vienkāršajiem vai kompleksajiem mēslošanas līdzekļiem, izņemot gadījumus, kad šāds mēslošanas līdzeklis atbilst tehniskajiem noteikumiem par amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu, kuri paredzēti III pielikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (2).

| 2) | Nedrīkst laist tirgū pēc 2010. gada 27. jūnija vielas vai preparātu veidā, kuru slāpekļa koncentrācija ir 16 masas procenti vai lielāka attiecībā pret amonija nitrātu, izņemot, lai piegādātu:






  a) | pakārtotiem lietotājiem un izplatītājiem, tostarp fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir licences vai atļaujas saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (3); |
| --- | --- | --- |

2)

Nedrīkst laist tirgū pēc 2010. gada 27. jūnija vielas vai preparātu veidā, kuru slāpekļa koncentrācija ir 16 masas procenti vai lielāka attiecībā pret amonija nitrātu, izņemot, lai piegādātu:

a)

pakārtotiem lietotājiem un izplatītājiem, tostarp fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir licences vai atļaujas saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (3);

| b) | lauksaimniekiem izmantošanai lauksaimnieciskajā darbībā – gan pilnas slodzes, gan daļējas slodzes – un nav obligāta prasība saistīt to ar zemes platības lielumu.
  Šajā punktā:






  i) | “lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību; |
| --- | --- | --- |

b)

lauksaimniekiem izmantošanai lauksaimnieciskajā darbībā – gan pilnas slodzes, gan daļējas slodzes – un nav obligāta prasība saistīt to ar zemes platības lielumu.

Šajā punktā:

i)

“lauksaimnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās dalībniekiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma 299. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību;

| ii) | “lauksaimnieciska darbība” ir lauksaimniecības produktu ražošana vai audzēšana, tostarp ražas novākšana, slaukšana, dzīvnieku audzēšana un turēšana lauksaimnieciskiem nolūkiem, vai zemes uzturēšana labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, kā noteikts 5. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4); |
| --- | --- |

ii)

“lauksaimnieciska darbība” ir lauksaimniecības produktu ražošana vai audzēšana, tostarp ražas novākšana, slaukšana, dzīvnieku audzēšana un turēšana lauksaimnieciskiem nolūkiem, vai zemes uzturēšana labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, kā noteikts 5. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4);

| c) | fiziskām vai juridiskām personām, kuras veic tādu profesionālo darbību kā dārzkopība, augu audzēšana siltumnīcās, parku, dārzu un sporta laukumu uzturēšana, mežkopība vai citas līdzīgas darbības. |
| --- | --- |

c)

fiziskām vai juridiskām personām, kuras veic tādu profesionālo darbību kā dārzkopība, augu audzēšana siltumnīcās, parku, dārzu un sporta laukumu uzturēšana, mežkopība vai citas līdzīgas darbības.

| 3) | Tomēr attiecībā uz 2. punktā noteiktajiem ierobežojumiem dalībvalstis līdz 2014. gada 1. jūlijam sociālekonomisku iemeslu dēļ var vielām un preparātiem, kuri laisti tirgū to teritorijā, piemērot slāpekļa koncentrācijas robežvērtību līdz 20 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu. Par to tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. |
| --- | --- |

3)

Tomēr attiecībā uz 2. punktā noteiktajiem ierobežojumiem dalībvalstis līdz 2014. gada 1. jūlijam sociālekonomisku iemeslu dēļ var vielām un preparātiem, kuri laisti tirgū to teritorijā, piemērot slāpekļa koncentrācijas robežvērtību līdz 20 masas procentiem attiecībā pret amonija nitrātu. Par to tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

---

(1)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.

1

(2)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp..

3

(4)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.”

4

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/113

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMUS Nr. 1349/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 1719/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu “Jaunatne darbībā”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (3) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Jaunatne darbībā”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (3) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Jaunatne darbībā”.

| (2) | Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 10. panta 2. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 1. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 10. panta 2. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 1. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (3) | Šis formulējums Lēmumā Nr. 1719/2006/EK rada situāciju, kad dotāciju piešķiršanas lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 10. panta 1. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Šis formulējums Lēmumā Nr. 1719/2006/EK rada situāciju, kad dotāciju piešķiršanas lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 10. panta 1. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

| (4) | Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz dotācijām, kurās nav iesaistītas lielas summas un kurām nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi. |
| --- | --- |

(4)

Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz dotācijām, kurās nav iesaistītas lielas summas un kurām nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi.

| (5) | Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības. |
| --- | --- |

(5)

Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

| (6) | Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1719/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1719/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Lēmumu Nr. 1719/2006/EK groza šādi.

| 1) | Svītro 9. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

1)

Svītro 9. panta 3. punktu.

| 2) | Lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”.

2. pants

Komisija līdz 2010. gada 25. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 113. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/115 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/115

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1350/2008/EK

(2008. gada 16. decembris)

par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Sociāli un ekonomiski apsvērumi mudina Eiropu meklēt lielākas radošuma un inovācijas spējas, lai efektīvi reaģētu uz zināšanu sabiedrības attīstību, proti, inovācijas spējas ir cieši saistītas ar radošumu, kas ir personiska īpašība, un, lai to izmantotu pilnībā, tai jābūt plaši izplatītai sabiedrībā. Tam nepieciešama uz mūžizglītību balstīta pieeja. |
| --- | --- |

(1)

Sociāli un ekonomiski apsvērumi mudina Eiropu meklēt lielākas radošuma un inovācijas spējas, lai efektīvi reaģētu uz zināšanu sabiedrības attīstību, proti, inovācijas spējas ir cieši saistītas ar radošumu, kas ir personiska īpašība, un, lai to izmantotu pilnībā, tai jābūt plaši izplatītai sabiedrībā. Tam nepieciešama uz mūžizglītību balstīta pieeja.

| (2) | Būtu nepieciešams, lai izglītības un mācību sistēmas pietiekami un visos atbilstīgajos līmeņos rūpētos par pamatprasmju attīstīšanu, kas veicinātu radošumu un inovāciju ar mērķi rast jauna veida un nebijušus risinājumus personiskajā, darba un sociālajā dzīvē. |
| --- | --- |

(2)

Būtu nepieciešams, lai izglītības un mācību sistēmas pietiekami un visos atbilstīgajos līmeņos rūpētos par pamatprasmju attīstīšanu, kas veicinātu radošumu un inovāciju ar mērķi rast jauna veida un nebijušus risinājumus personiskajā, darba un sociālajā dzīvē.

| (3) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā tika secināts, ka par svarīgāko pasākumu, reaģējot uz globalizāciju, Eiropā jānosauc jaunas pamatprasmes, kuras jānodrošina mūžizglītībā, un pāreja uz zināšanu ekonomiku, kā arī tika uzsvērts, ka Eiropas lielākā vērtība ir tās iedzīvotāji. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā tika secināts, ka par svarīgāko pasākumu, reaģējot uz globalizāciju, Eiropā jānosauc jaunas pamatprasmes, kuras jānodrošina mūžizglītībā, un pāreja uz zināšanu ekonomiku, kā arī tika uzsvērts, ka Eiropas lielākā vērtība ir tās iedzīvotāji.

| (4) | Komisijas 2001. gada 21. novembra Paziņojums “Mūžizglītības faktiskā īstenošana Eiropā” un tam sekojošā Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcija “Par mūžizglītību” (4) par prioritāti atzina “jaunas pamatprasmes” un uzsvēra, ka “mūžizglītībai jāilgst no pirmsskolas vecuma līdz pēcpensijas vecumam”. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2001. gada 21. novembra Paziņojums “Mūžizglītības faktiskā īstenošana Eiropā” un tam sekojošā Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcija “Par mūžizglītību” (4) par prioritāti atzina “jaunas pamatprasmes” un uzsvēra, ka “mūžizglītībai jāilgst no pirmsskolas vecuma līdz pēcpensijas vecumam”.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2006/962/EK (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (5) norādītas dažādas pamatprasmes, jo īpaši “matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās”, “mācīšanās mācīties”, “digitālā prasme”, “pašiniciatīva un uzņēmējdarbība”, “kultūras izpratne un izpausme” un “sociālās un pilsoniskās prasmes”. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2006/962/EK (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (5) norādītas dažādas pamatprasmes, jo īpaši “matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās”, “mācīšanās mācīties”, “digitālā prasme”, “pašiniciatīva un uzņēmējdarbība”, “kultūras izpratne un izpausme” un “sociālās un pilsoniskās prasmes”.

| (6) | Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā tika atzīmēts, ka izglītība un mācības ir priekšnoteikums tam, lai labi darbotos zināšanu trīsstūris (izglītība/pētniecība/inovācija), un ka tam ir galvenā nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Mazie un vidējie uzņēmumi ir svarīgi izaugsmes, darba vietu radīšanas un inovācijas veicinātāji, tādēļ Padome aicināja pievērst īpašu uzmanību to atbalstam, kā arī to mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, kuri darbojas kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā tika atzīmēts, ka izglītība un mācības ir priekšnoteikums tam, lai labi darbotos zināšanu trīsstūris (izglītība/pētniecība/inovācija), un ka tam ir galvenā nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Mazie un vidējie uzņēmumi ir svarīgi izaugsmes, darba vietu radīšanas un inovācijas veicinātāji, tādēļ Padome aicināja pievērst īpašu uzmanību to atbalstam, kā arī to mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, kuri darbojas kultūras un radošajās nozarēs.

| (7) | Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasludināšana ir efektīvs veids, kā risināt Eiropai izvirzītos uzdevumus, vairojot sabiedrības izpratni, izplatot informāciju par labu praksi, veicinot pētniecību un politiskās debates. Ja radītu apstākļus, kas šos mērķus ļautu popularizēt Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, tiktu panākta lielāka sinerģija un “kritiskā masa”, nekā ieguldot nesaistītus centienus dažādos līmeņos. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasludināšana ir efektīvs veids, kā risināt Eiropai izvirzītos uzdevumus, vairojot sabiedrības izpratni, izplatot informāciju par labu praksi, veicinot pētniecību un politiskās debates. Ja radītu apstākļus, kas šos mērķus ļautu popularizēt Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, tiktu panākta lielāka sinerģija un “kritiskā masa”, nekā ieguldot nesaistītus centienus dažādos līmeņos.

| (8) | Tā kā radošuma un inovācijas spēju veicināšana mūžizglītībā ir saderīga ar pašreizējo Kopienas programmu mērķiem, tad šādu Eiropas gadu var īstenot ar minēto programmu palīdzību, kurās noteiktas gada vai daudzgadu finansēšanas prioritātes; citu jomu, tādu kā kultūra, komunikācija, uzņēmējdarbība, kohēzija, lauku attīstība, pētniecība un informācijas sabiedrība, programmas un politiskās stratēģijas arī veicina radošumu un inovācijas spējas, un šo iniciatīvu var atbalstīt to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā radošuma un inovācijas spēju veicināšana mūžizglītībā ir saderīga ar pašreizējo Kopienas programmu mērķiem, tad šādu Eiropas gadu var īstenot ar minēto programmu palīdzību, kurās noteiktas gada vai daudzgadu finansēšanas prioritātes; citu jomu, tādu kā kultūra, komunikācija, uzņēmējdarbība, kohēzija, lauku attīstība, pētniecība un informācijas sabiedrība, programmas un politiskās stratēģijas arī veicina radošumu un inovācijas spējas, un šo iniciatīvu var atbalstīt to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā.

| (9) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, atbalstīt dalībvalstu centienus mūžizglītības ceļā veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai un katra cilvēka labsajūtai sabiedrībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, atbalstīt dalībvalstu centienus mūžizglītības ceļā veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai un katra cilvēka labsajūtai sabiedrībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo 2009. gads tiek pasludināts par “Eiropas Radošuma un inovācijas gadu” (turpmāk – “Eiropas gads”).

2. pants

Mērķi

1.   Vispārējie Eiropas gada mērķi ir atbalstīt dalībvalstu centienus mūžizglītības ceļā veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai un katra cilvēka labsajūtai sabiedrībā.

2.   Eiropas gada konkrētie mērķi ir, inter alia, izcelt šādus elementus, kuri var veicināt radošumu un inovācijas spēju:

| a) | radīt inovācijai un spējai pielāgoties labvēlīgu vidi strauji mainīgajā pasaulē; ņem vērā visus inovācijas veidus, tostarp sociālo un uzņēmējdarbības inovāciju; |
| --- | --- |

a)

radīt inovācijai un spējai pielāgoties labvēlīgu vidi strauji mainīgajā pasaulē; ņem vērā visus inovācijas veidus, tostarp sociālo un uzņēmējdarbības inovāciju;

| b) | izcelt atvērtību kultūras dažādībai, kas ir veids, kā sekmēt kultūru komunikāciju un veidot ciešāku saikni starp mākslas jomām, kā arī ar skolām un universitātēm; |
| --- | --- |

b)

izcelt atvērtību kultūras dažādībai, kas ir veids, kā sekmēt kultūru komunikāciju un veidot ciešāku saikni starp mākslas jomām, kā arī ar skolām un universitātēm;

| c) | stimulēt estētisku uztveri, emocionālu pilnveidošanos, radošu domāšanu un intuīciju visiem bērniem no agrīna vecuma, tostarp pirmsskolas aprūpes posmā; |
| --- | --- |

c)

stimulēt estētisku uztveri, emocionālu pilnveidošanos, radošu domāšanu un intuīciju visiem bērniem no agrīna vecuma, tostarp pirmsskolas aprūpes posmā;

| d) | vairot izpratni par to, ka radošums, inovācija un uzņēmējdarbība ir svarīga individuālajai attīstībai, tāpat kā ekonomikas izaugsme un nodarbinātība, un veicināt īpaši jauniešu uzņēmējdarbības izpratni, iesaistot viņus sadarbībā uzņēmējdarbības vidē; |
| --- | --- |

d)

vairot izpratni par to, ka radošums, inovācija un uzņēmējdarbība ir svarīga individuālajai attīstībai, tāpat kā ekonomikas izaugsme un nodarbinātība, un veicināt īpaši jauniešu uzņēmējdarbības izpratni, iesaistot viņus sadarbībā uzņēmējdarbības vidē;

| e) | veicināt matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā pamata un padziļinātas prasmes, kuras sekmē tehnoloģiskās inovācijas; |
| --- | --- |

e)

veicināt matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā pamata un padziļinātas prasmes, kuras sekmē tehnoloģiskās inovācijas;

| f) | veicināt atvērtību pārmaiņām, radošumam un problēmu risināšanai kā inovāciju sekmējošas prasmes, kuras var pielietot dažādos profesionālos un sociālos kontekstos; |
| --- | --- |

f)

veicināt atvērtību pārmaiņām, radošumam un problēmu risināšanai kā inovāciju sekmējošas prasmes, kuras var pielietot dažādos profesionālos un sociālos kontekstos;

| g) | paplašināt dažādu radošo izpausmes veidu pieejamību gan visā formālajā izglītībā, gan neformālos un neoficiālos jauniešiem paredzētos pasākumos; |
| --- | --- |

g)

paplašināt dažādu radošo izpausmes veidu pieejamību gan visā formālajā izglītībā, gan neformālos un neoficiālos jauniešiem paredzētos pasākumos;

| h) | vairot sabiedrības – gan to personu, kas piedalās darba tirgū, gan to, kas nepiedalās, – izpratni, ka radošums, zināšanas un elastīgums ir svarīgas pārtikušai un piepildītai dzīvei straujo tehnoloģisko pārmaiņu un vispārējas integrācijas laikmetā, kā arī radīt cilvēkiem apstākļus, kas ļautu uzlabot karjeras iespējas visās jomās, kur radošumam un inovācijas spējai ierādīta svarīga vieta; |
| --- | --- |

h)

vairot sabiedrības – gan to personu, kas piedalās darba tirgū, gan to, kas nepiedalās, – izpratni, ka radošums, zināšanas un elastīgums ir svarīgas pārtikušai un piepildītai dzīvei straujo tehnoloģisko pārmaiņu un vispārējas integrācijas laikmetā, kā arī radīt cilvēkiem apstākļus, kas ļautu uzlabot karjeras iespējas visās jomās, kur radošumam un inovācijas spējai ierādīta svarīga vieta;

| i) | popularizēt dizainu kā radošu nodarbi, kas ievērojami veicina inovāciju, kā arī inovācijas vadību un dizaina vadības prasmi, tostarp intelektuālā īpašuma aizsardzības pamatidejas; |
| --- | --- |

i)

popularizēt dizainu kā radošu nodarbi, kas ievērojami veicina inovāciju, kā arī inovācijas vadību un dizaina vadības prasmi, tostarp intelektuālā īpašuma aizsardzības pamatidejas;

| j) | organizējot mācības, attīstīt radošumu un inovācijas spējas privātās un publiskās organizācijās un iedrošināt tās labāk izmantot gan darba ņēmēju, gan klientu radošās spējas. |
| --- | --- |

j)

organizējot mācības, attīstīt radošumu un inovācijas spējas privātās un publiskās organizācijās un iedrošināt tās labāk izmantot gan darba ņēmēju, gan klientu radošās spējas.

3. pants

Pasākumu saturs

Pasākumi, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir šādas Eiropas, valstu, reģionāla vai vietēja līmeņa darbības, kuras saistītas ar Eiropas gada mērķiem:

| a) | konferences, sarīkojumi un ierosmes, kas veicina debates un vairo apziņu par radošuma un inovācijas spēju nozīmi; |
| --- | --- |

a)

konferences, sarīkojumi un ierosmes, kas veicina debates un vairo apziņu par radošuma un inovācijas spēju nozīmi;

| b) | informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas; |
| --- | --- |

b)

informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas;

| c) | labas prakses piemēru apzināšana un informācijas izplatīšana par radošuma un inovācijas spēju veicināšanu; |
| --- | --- |

c)

labas prakses piemēru apzināšana un informācijas izplatīšana par radošuma un inovācijas spēju veicināšanu;

| d) | apsekojumi un pētījumi Kopienas vai valstu mērogā. |
| --- | --- |

d)

apsekojumi un pētījumi Kopienas vai valstu mērogā.

Līdztekus darbībām, kuras saskaņā ar 6. pantu līdzfinansē Kopiena, Komisija vai dalībvalstis var apzināt citas darbības, kuras sniegtu ieguldījumu Eiropas gada mērķu sasniegšanā, un atļauj izmantot Eiropas gada nosaukumu ar mērķi popularizēt šīs darbības, ciktāl tās palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus.

4. pants

Koordinēšana valstu līmenī

Katra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru, kas atbild par tās dalību Eiropas gadā. Koordinators nodrošina ar Eiropas gadu saistīto darbību koordināciju valsts līmenī.

5. pants

Koordinēšana Eiropas līmenī

Komisija organizē sanāksmes ar valsts koordinatoriem, lai Eiropas līmenī koordinētu Eiropas gada īstenošanu un apmainītos ar informāciju par tā īstenošanu valstu līmenī.

6. pants

Finansējums

Ar Eiropas gadu saistīto pasākumu līdzfinansēšana Eiropas mērogā ir saskaņā ar tām prioritātēm un noteikumiem, kurus piemēro pašreizējām gada vai daudzgadu programmām, jo īpaši izglītības un mācību jomā. Attiecīgā gadījumā Eiropas gada pasākumus var atbalstīt tādu citu jomu programmas un politiskās pamatnostādnes kā kultūra, komunikācija, uzņēmējdarbība, kohēzija, lauku attīstība, pētniecība un informācijas sabiedrība.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  2008. gada 9. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 257, 9.10.2008., 46. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

5

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/118

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1351/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto Internetu un citas saziņas tehnoloģijas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 153. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienībā interneta un citu saziņas tehnoloģiju, piemēram, mobilo tālruņu, lietojuma apmēri joprojām ievērojami palielinās, un visiem pilsoņiem dod lielas iespējas, inter alia, dalības, saziņas un radošuma ziņā. Tomēr joprojām pastāv risks bērniem un tehnoloģiju ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi, un līdz ar tehnoloģiju un sabiedrības uzvedības paradumu izmaiņām joprojām rodas jauni riska un nepareizas izmantošanas veidi. Būtu jāveic pasākumi ES mērogā, lai aizsargātu bērnu fizisko, garīgo un morālo integritāti, ko varētu vājināt viņu piekļuve neatbilstīgam saturam. Turklāt, lai mudinātu pilsoņus izmantot iespējas un baudīt Interneta un citu saziņas tehnoloģiju piedāvātās priekšrocības, ir vajadzīgi arī pasākumi to drošākas izmantošanas sekmēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienībā interneta un citu saziņas tehnoloģiju, piemēram, mobilo tālruņu, lietojuma apmēri joprojām ievērojami palielinās, un visiem pilsoņiem dod lielas iespējas, inter alia, dalības, saziņas un radošuma ziņā. Tomēr joprojām pastāv risks bērniem un tehnoloģiju ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi, un līdz ar tehnoloģiju un sabiedrības uzvedības paradumu izmaiņām joprojām rodas jauni riska un nepareizas izmantošanas veidi. Būtu jāveic pasākumi ES mērogā, lai aizsargātu bērnu fizisko, garīgo un morālo integritāti, ko varētu vājināt viņu piekļuve neatbilstīgam saturam. Turklāt, lai mudinātu pilsoņus izmantot iespējas un baudīt Interneta un citu saziņas tehnoloģiju piedāvātās priekšrocības, ir vajadzīgi arī pasākumi to drošākas izmantošanas sekmēšanai.

| (2) | Komisijas paziņojums “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2005) 0229), kas attīsta Lisabonas stratēģiju, ir mēģinājums panākt Komisijas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzienu saskaņu, lai stiprinātu informācijas un saziņas tehnoloģiju lielo ieguldījumu dalībvalstu ekonomikā. Viens no tās mērķiem ir Eiropas vienotas informācijas telpas izveide, kas nodrošinātu drošus sakarus ar lielu joslas platumu par pieejamu cenu, bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas paziņojums “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2005) 0229), kas attīsta Lisabonas stratēģiju, ir mēģinājums panākt Komisijas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzienu saskaņu, lai stiprinātu informācijas un saziņas tehnoloģiju lielo ieguldījumu dalībvalstu ekonomikā. Viens no tās mērķiem ir Eiropas vienotas informācijas telpas izveide, kas nodrošinātu drošus sakarus ar lielu joslas platumu par pieejamu cenu, bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus.

| (3) | Kopienas tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz digitālā satura problēmām informācijas sabiedrībā, ir iekļauti noteikumi nepilngadīgo aizsardzībai (3), privātās dzīves neaizskaramības aizsardzībai (4) un par pakalpojumu sniedzēju starpnieku atbildību (5). Padomes Pamatlēmumā 2004/68/JHA (2003. gada 22. decembris) par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (6) ir noteikts prasību minimums dalībvalstīm pārkāpumu un atbilstīgu sankciju noteikšanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2006/952/EK (2006. gada 20. decembris) par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (7) pamatojas uz Padomes Ieteikumu (1998. gada 24. septembris) 98/560/EK par Eiropas audiovizuālo un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstību, veicinot valstu programmas, kuru mērķis ir panākt pielīdzināmu un efektīvu nepilngadīgo personu un cilvēku cieņas aizsardzības līmeni (8), nosakot pamatnostādnes valstu pašregulācijas izstrādei un paplašinot rīcības jomu, iekļaujot plašsaziņas līdzekļu izpratni, sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp regulējošām, pašregulējošām un koregulējošām iestādēm un pasākumus pret diskrimināciju visos plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz digitālā satura problēmām informācijas sabiedrībā, ir iekļauti noteikumi nepilngadīgo aizsardzībai (3), privātās dzīves neaizskaramības aizsardzībai (4) un par pakalpojumu sniedzēju starpnieku atbildību (5). Padomes Pamatlēmumā 2004/68/JHA (2003. gada 22. decembris) par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (6) ir noteikts prasību minimums dalībvalstīm pārkāpumu un atbilstīgu sankciju noteikšanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2006/952/EK (2006. gada 20. decembris) par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (7) pamatojas uz Padomes Ieteikumu (1998. gada 24. septembris) 98/560/EK par Eiropas audiovizuālo un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstību, veicinot valstu programmas, kuru mērķis ir panākt pielīdzināmu un efektīvu nepilngadīgo personu un cilvēku cieņas aizsardzības līmeni (8), nosakot pamatnostādnes valstu pašregulācijas izstrādei un paplašinot rīcības jomu, iekļaujot plašsaziņas līdzekļu izpratni, sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp regulējošām, pašregulējošām un koregulējošām iestādēm un pasākumus pret diskrimināciju visos plašsaziņas līdzekļos.

| (4) | Joprojām būs jāvēršas pret bērniem potenciāli kaitīgu saturu, īpaši pornogrāfiska rakstura materiāliem, un nelegālu saturu, īpaši materiālos, kuros attēlota bērnu izmantošana. Vienlaikus joprojām ir nepieciešami pasākumi, lai novērstu bērnu kļūšanu par kaitējošu vai nelikumīgu rīcību upuriem, kā rezultātā tiek nodarīts fizisks un psiholoģisks kaitējums, un bērnu pamudināšanu atdarināt šādu rīcību, nodarot pāri sev un citiem. Īpaši būtu jācenšas rast risinājumus, kas informācijas un saziņas tehnoloģiju vidē novērstu pieaugušo tīšus priekšlikumus tikties ar bērnu, lai viņu seksuāli izmantotu. Vienlaikus īpaša uzmanība būtu jāpievērš vienaudžu atbalsta sistēmai. |
| --- | --- |

(4)

Joprojām būs jāvēršas pret bērniem potenciāli kaitīgu saturu, īpaši pornogrāfiska rakstura materiāliem, un nelegālu saturu, īpaši materiālos, kuros attēlota bērnu izmantošana. Vienlaikus joprojām ir nepieciešami pasākumi, lai novērstu bērnu kļūšanu par kaitējošu vai nelikumīgu rīcību upuriem, kā rezultātā tiek nodarīts fizisks un psiholoģisks kaitējums, un bērnu pamudināšanu atdarināt šādu rīcību, nodarot pāri sev un citiem. Īpaši būtu jācenšas rast risinājumus, kas informācijas un saziņas tehnoloģiju vidē novērstu pieaugušo tīšus priekšlikumus tikties ar bērnu, lai viņu seksuāli izmantotu. Vienlaikus īpaša uzmanība būtu jāpievērš vienaudžu atbalsta sistēmai.

| (5) | Rīcībai būtu jānovērš arī tas, ka Internetā un/vai interaktīvajā digitālo tehnoloģiju vidē, tostarp mobilo telefonu saziņas vidē, bērni kļūst par draudu, vardarbības un pazemošanas upuriem. |
| --- | --- |

(5)

Rīcībai būtu jānovērš arī tas, ka Internetā un/vai interaktīvajā digitālo tehnoloģiju vidē, tostarp mobilo telefonu saziņas vidē, bērni kļūst par draudu, vardarbības un pazemošanas upuriem.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 276/1999/EK (1999. gada 25. janvāris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu rīcības plānu par interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanu, apkarojot nelegālu un kaitīgu saturu, jo īpaši attiecībā uz bērnu un nepilngadīgo aizsardzību (9) (Drošāka interneta rīcības plāns 1998.–2004. gadam), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 854/2005/EK (2005. gada 11. maijs), ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (10) (Programma “Drošāks internets plus” 2005. līdz 2008. gadam), ir nodrošinājuši Kopienas finansējumu, kas ir sekmīgi veicinājis dažādas ierosmes un ir devis pievienoto vērtību Eiropai, kā apliecināts Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai iesniegtajos programmas novērtējumos (COM(2001) 0690, COM(2003) 0653, COM(2006) 0663). |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 276/1999/EK (1999. gada 25. janvāris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu rīcības plānu par interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanu, apkarojot nelegālu un kaitīgu saturu, jo īpaši attiecībā uz bērnu un nepilngadīgo aizsardzību (9) (Drošāka interneta rīcības plāns 1998.–2004. gadam), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 854/2005/EK (2005. gada 11. maijs), ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (10) (Programma “Drošāks internets plus” 2005. līdz 2008. gadam), ir nodrošinājuši Kopienas finansējumu, kas ir sekmīgi veicinājis dažādas ierosmes un ir devis pievienoto vērtību Eiropai, kā apliecināts Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai iesniegtajos programmas novērtējumos (COM(2001) 0690, COM(2003) 0653, COM(2006) 0663).

| (7) | Papildus iepriekšējo programmu novērtējumu konstatējumiem, vairākās Eurobarometer aptaujās un sabiedriskajā apspriešanā ir skaidri izteikta vajadzība saglabāt dalībvalstīs īstenotos pasākumus, kas ļauj ziņot par nelegālu saturu un palielina informētību. |
| --- | --- |

(7)

Papildus iepriekšējo programmu novērtējumu konstatējumiem, vairākās Eurobarometer aptaujās un sabiedriskajā apspriešanā ir skaidri izteikta vajadzība saglabāt dalībvalstīs īstenotos pasākumus, kas ļauj ziņot par nelegālu saturu un palielina informētību.

| (8) | Ar šo lēmumu izveidotajai programmai, inter alia, būtu jāpalīdz izstrādāt izglītības paketes vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem. |
| --- | --- |

(8)

Ar šo lēmumu izveidotajai programmai, inter alia, būtu jāpalīdz izstrādāt izglītības paketes vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem.

| (9) | Jauna veida risku bērniem rada tehnoloģijas, kas attīstās, Interneta un citu saziņas tehnoloģiju lietošanas veidu izmaiņas pieaugušo un bērnu vidū, kā arī sabiedrības uzvedības paradumu pārmaiņas. Lai labāk izprastu šīs izmaiņas, ir jāstiprina zināšanu bāze, ko var izmantot efektīvas rīcības izstrādāšanai. Būtu jāapvieno vairāki pasākumi un rīcības virzieni, izveidojot daudzšķautņainu kompleksu, kura elementi cits citu papildina; tajā būtu jāiekļauj, piemēram, pasākumus drošas un atbildīgas Interneta izmantošanas veicināšanai, turpmāku palīgtehnoloģiju izstrādi un paraugprakses apmaiņas sekmēšanu, iekļaujot to rīcības kodeksos, kuros būtu apkopoti vispārpieņemti rīcības standarti, vai sadarbību ar nozares pārstāvjiem saskaņotu mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(9)

Jauna veida risku bērniem rada tehnoloģijas, kas attīstās, Interneta un citu saziņas tehnoloģiju lietošanas veidu izmaiņas pieaugušo un bērnu vidū, kā arī sabiedrības uzvedības paradumu pārmaiņas. Lai labāk izprastu šīs izmaiņas, ir jāstiprina zināšanu bāze, ko var izmantot efektīvas rīcības izstrādāšanai. Būtu jāapvieno vairāki pasākumi un rīcības virzieni, izveidojot daudzšķautņainu kompleksu, kura elementi cits citu papildina; tajā būtu jāiekļauj, piemēram, pasākumus drošas un atbildīgas Interneta izmantošanas veicināšanai, turpmāku palīgtehnoloģiju izstrādi un paraugprakses apmaiņas sekmēšanu, iekļaujot to rīcības kodeksos, kuros būtu apkopoti vispārpieņemti rīcības standarti, vai sadarbību ar nozares pārstāvjiem saskaņotu mērķu sasniegšanā.

| (10) | Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, ar kuriem tiek veicināts bērniem nekaitīgs saturs. |
| --- | --- |

(10)

Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, ar kuriem tiek veicināts bērniem nekaitīgs saturs.

| (11) | Sakarā ar plašsaziņas līdzekļu mainīgo vidi, ko rada jaunās tehnoloģijas un plašsaziņas līdzekļu inovācijas, ir nepieciešams iemācīt bērniem, kā arī vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem droši un efektīvi izmantot tiešsaistes informācijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(11)

Sakarā ar plašsaziņas līdzekļu mainīgo vidi, ko rada jaunās tehnoloģijas un plašsaziņas līdzekļu inovācijas, ir nepieciešams iemācīt bērniem, kā arī vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem droši un efektīvi izmantot tiešsaistes informācijas pakalpojumus.

| (12) | Būtu jācenšas pasargāt bērnus, piemēram, izstrādājot efektīvas vecuma pārbaudes sistēmas un brīvprātīgas sertificēšanas marķējumus. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jācenšas pasargāt bērnus, piemēram, izstrādājot efektīvas vecuma pārbaudes sistēmas un brīvprātīgas sertificēšanas marķējumus.

| (13) | Ņemot vērā problēmas globālo raksturu, būtiski svarīga ir starptautiskā sadarbība. Nelegālu saturu var izgatavot vienā valstī, glabāt otrā, bet piekļūt tam un to lejupielādēt var visā pasaulē. Lai aizsargātu bērnus no starptautiska līmeņa riska, kurā iesaistītas trešās valstis, būtu jāstiprina starptautiskā sadarbība, ko veicinājušas Kopienas sadarbības sistēmu izveides struktūras. Abpusēji izdevīga var būt paraugprakses apmaiņa starp Eiropas organizācijām un organizācijām no citiem pasaules reģioniem. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā problēmas globālo raksturu, būtiski svarīga ir starptautiskā sadarbība. Nelegālu saturu var izgatavot vienā valstī, glabāt otrā, bet piekļūt tam un to lejupielādēt var visā pasaulē. Lai aizsargātu bērnus no starptautiska līmeņa riska, kurā iesaistītas trešās valstis, būtu jāstiprina starptautiskā sadarbība, ko veicinājušas Kopienas sadarbības sistēmu izveides struktūras. Abpusēji izdevīga var būt paraugprakses apmaiņa starp Eiropas organizācijām un organizācijām no citiem pasaules reģioniem.

| (14) | Visas dalībvalstis ir ratificējušas 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, saskaņā ar kuru parakstītājvalstīm ir jāpieņem vajadzīgie valsts, divpusējie un daudzpusējie pasākumi, lai novērstu bērnu jebkāda veida ekspluatāciju, un jāveic vajadzīgie likumdošanas, administratīvie un citi pasākumi konvencijā noteikto tiesību nodrošināšanai, attiecīgā gadījumā veicot starptautisko sadarbību. |
| --- | --- |

(14)

Visas dalībvalstis ir ratificējušas 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, saskaņā ar kuru parakstītājvalstīm ir jāpieņem vajadzīgie valsts, divpusējie un daudzpusējie pasākumi, lai novērstu bērnu jebkāda veida ekspluatāciju, un jāveic vajadzīgie likumdošanas, administratīvie un citi pasākumi konvencijā noteikto tiesību nodrošināšanai, attiecīgā gadījumā veicot starptautisko sadarbību.

| (15) | Pasākumi, ko ir pilnvarota pieņemt Komisija saskaņā ar tai uzticētajām ieviešanas pilnvarām, kas tai piešķirtas ar šo lēmumu, ir galvenokārt vadības pasākumi saistībā ar tādas programmas īstenošanu, kurai ir nozīmīga ietekme uz budžetu Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11), 2. panta a) punkta izpratnē. Tāpēc šādi pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru. |
| --- | --- |

(15)

Pasākumi, ko ir pilnvarota pieņemt Komisija saskaņā ar tai uzticētajām ieviešanas pilnvarām, kas tai piešķirtas ar šo lēmumu, ir galvenokārt vadības pasākumi saistībā ar tādas programmas īstenošanu, kurai ir nozīmīga ietekme uz budžetu Padomes Lēmuma 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11), 2. panta a) punkta izpratnē. Tāpēc šādi pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru.

| (16) | Komisijai būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar saistītajām Kopienas ierosmēm un programmām. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar saistītajām Kopienas ierosmēm un programmām.

| (17) | Ar šo lēmumu programmai paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12). |
| --- | --- |

(17)

Ar šo lēmumu programmai paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12).

| (18) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus to starptautiskā rakstura dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka Eiropas mēroga rīcības jomas un ietekmes dēļ šā lēmuma mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus to starptautiskā rakstura dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka Eiropas mēroga rīcības jomas un ietekmes dēļ šā lēmuma mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (19) | Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 3. panta 1. punktā un 7., 8. un 24. pantā, |
| --- | --- |

(19)

Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 3. panta 1. punktā un 7., 8. un 24. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas mērķis

1.   Šajā lēmumā ir noteikta Kopienas programma Interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz bērniem, un cīņai pret nelegālu saturu un kaitīgu rīcību tiešsaistē.

Programmas nosaukums ir “Drošāka Interneta” programma (turpmāk “programma”).

2.   Izvērš šādas rīcības jomas:

| a) | sabiedrības informētības nodrošināšana; |
| --- | --- |

a)

sabiedrības informētības nodrošināšana;

| b) | cīņa pret pretlikumīgu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē; |
| --- | --- |

b)

cīņa pret pretlikumīgu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē;

| c) | drošākas tiešsaistes vides veicināšana; |
| --- | --- |

c)

drošākas tiešsaistes vides veicināšana;

| d) | zināšanu bāzes izveide. |
| --- | --- |

d)

zināšanu bāzes izveide.

Darbības, ko veiks šajās jomās, ir izklāstītas I pielikumā.

Programmu īsteno saskaņā ar III pielikumu.

3.   Šajā lēmumā “bērni” nozīmē personas, kuras nav sasniegušas 18 gadu vecumu, ja vien saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem viņiem pirms šā vecuma sasniegšanas pie konkrētiem nosacījumiem neiestājas pilna rīcībspēja.

2. pants

Līdzdalība

1.   Programmā var iesaistīties juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību:

| a) | dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīs;

| b) | Eiropas Brīvās Tirdzniecības Apvienības (EBTA) valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomiskās Zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Brīvās Tirdzniecības Apvienības (EBTA) valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomiskās Zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem;

| c) | pievienošanās valstīs un kandidātvalstīs, uz kurām attiecina pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos noteiktajiem vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās; |
| --- | --- |

c)

pievienošanās valstīs un kandidātvalstīs, uz kurām attiecina pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos noteiktajiem vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās;

| d) | Rietumbalkānu valstīs un Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs, saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

d)

Rietumbalkānu valstīs un Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs, saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās;

| e) | trešā valstī, kura ir tāda ar Kopienu noslēgta starptautiska nolīguma puse, saskaņā ar kura noteikumiem vai pamatojoties uz kuru tā veic finansiālu ieguldījumu programmā; |
| --- | --- |

e)

trešā valstī, kura ir tāda ar Kopienu noslēgta starptautiska nolīguma puse, saskaņā ar kura noteikumiem vai pamatojoties uz kuru tā veic finansiālu ieguldījumu programmā;

2.   Programmā var iesaistīties arī starptautiskas organizācijas un juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, kas nav minētas 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā, saskaņā ar III pielikumā minētajiem nosacījumiem.

3. pants

Komisijas pilnvaras

1.   Komisija ir atbildīga par programmas īstenošanu.

2.   Komisija uz šā lēmuma pamata izstrādā gada darba programmas.

3.   Īstenojot programmu, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina tās vispārējo atbilstību citām attiecīgajām Kopienas politikas jomām, programmām un rīcībām un tās komplementaritāti minētajam.

4.   Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma 4. panta 2. punktā minēto procedūru, lai:

| a) | pieņemtu un mainītu gada darba programmas, tostarp noteiktu starptautiskās sadarbības prioritārās jomas; |
| --- | --- |

a)

pieņemtu un mainītu gada darba programmas, tostarp noteiktu starptautiskās sadarbības prioritārās jomas;

| b) | novērtētu pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus iesniegtos projektus Kopienas budžetam, kuros Kopienas ieguldījuma summa ir EUR 500 000 vai lielāka par to; |
| --- | --- |

b)

novērtētu pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus iesniegtos projektus Kopienas budžetam, kuros Kopienas ieguldījuma summa ir EUR 500 000 vai lielāka par to;

| c) | īstenotu programmas novērtēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

c)

īstenotu programmas novērtēšanas pasākumus.

5.   Komisija informē 4. pantā minēto komiteju par programmas īstenošanas gaitu. Jo īpaši Komisija nekavējoties informē šo komiteju par visiem pieņemtajiem atlases lēmumiem jautājumos, uz ko neattiecas šā panta 4. punkta rīcības joma.

4. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vēra tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

5. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Lai nodrošinātu efektīvu Kopienas atbalsta izmantošanu, Komisija nodrošina, ka rīcībām, ko īsteno saskaņā ar šo lēmumu, veic iepriekšēju novērtēšanu, uzraudzību un novērtēšanu pēc to pabeigšanas.

2.   Komisija uzrauga programmas projektu īstenošanu.

3.   Komisija novērtē veidu, kādā šie projekti ir izpildīti, un to ietekmi, lai noteiktu, vai ir sasniegti tiem sākotnēji izvirzītie mērķi.

4.   Vēlākais līdz 2011. gada 24. jūnijs Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par 1. panta 2. punktā paredzēto rīcības jomu īstenošanu.

5.   Programmas rīcības beigās Komisija iesniedz nobeiguma novērtējuma ziņojumu.

6. pants

Finanšu noteikumi

1.   Programma attiecas uz piecu gadu laikposmu, sākot no 2009. gada 1. janvāra.

2.   Finansējums programmas īstenošanai laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir EUR 55 000 000.

3.   Gada apropriācijas laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu shēmu.

4.   Paredzamais izdevumu sadalījums sniegts II pielikumā.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 61. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 9. decembra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (“Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi bez robežām”) (OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privātās dzīves aizsardzību un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 13, 20.1.2004., 44. lpp.

6

(7)  OV L 378, 27.12.2006., 72. lpp.

7

(8)  OV L 270, 7.10.1998., 48. lpp.

8

(9)  OV L 33, 6.2.1999., 1. lpp.

9

(10)  OV L 149, 11.6.2005., 1. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

12

---

I PIELIKUMS

RĪCĪBAS

Ievads

Programmas mērķis ir veicināt drošāku Interneta un citu saziņas tehnoloģiju (“tiešsaistes tehnoloģiju”) lietošanu, šajā sakarā izglītot lietotājus, jo īpaši bērnus, vecākus, aprūpētājus, skolotājus un pedagogus un cīnīties pret nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē.

Lai sasniegtu šo mērķi, programmā tiks pievērsta uzmanība praktiskai palīdzībai lietotājiem, jo īpaši bērniem, vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem, veicinot daudzpusēji ieinteresēto personu partnerību veidošanu.

Programmas vispārējais mērķis ir veicināt drošāku tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu, jo īpaši bērnu vidē, sekmēt drošas tiešsaistes vides attīstību, samazināt tiešsaistē izplatītā nelegālā satura daudzumu, cīnīties pret potenciāli kaitējošu rīcību tiešsaistē (tostarp bērnu psiholoģisku manipulāciju, kuras mērķis ir seksuāla izmantošana un uzmākšanās, kas izpaužas, pieaugušajam iegūstot bērna uzticību ar nolūku pastrādāt seksuālu vardarbību, iebiedēšanu tiešsaistē un tādu datņu ievietošanu, kurās ir attēli ar fizisku un/vai psiholoģisku agresiju) un nodrošināt sabiedrības informētību par tiešsaistē pastāvošo risku un veicamajiem piesardzības pasākumiem, kā arī, pamatojoties uz veiksmīgu praksi, izstrādāt pedagoģiskus rīkus.

Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju riskam gadījumos, kur saturam un pakalpojumiem var piekļūt un tos var lietot gan tiešsaistē, gan bezsaistē, piemēram, attiecībā uz videospēlēm, programmā var tik veltīta uzmanība abu veidu piekļuvei un lietošanai.

Programma tiks īstenota četrās galvenajās turpmāk minētajās rīcības jomās:

1)   Sabiedrības informēšana

Darbību mērķis būs sabiedrības, jo īpaši bērnu, vecāku, aprūpētāju, skolotāju un pedagogu informētības palielināšana par iespējām un risku saistībā ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu un personīgās drošības saglabāšanu tiešsaistē. Tie arī pievērsīsies iespējām un apdraudējumiem, ko rada pakalpojumi, kas izmanto jaunas izplatīšanas platformas, piemēram, audiovizuālus pakalpojumus, izmantojot mobilo telefonu tīklus. Attiecīgā gadījumā informācijas materiāliem jābūt pieejamiem daudzās valodās. Galvenās rīcības, ko ir plānots veikt, ir šādas:

| 1. | Sabiedrības informētības palielināšana un informācijas izplatīšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu.
  Darbības saskaņoti veicinās sabiedrības informētību visā Eiropas Savienībā, nesot pozitīvu vēsti par iespējām plašāk un intensīvāk izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, reizē pietiekami informējot par apdraudējumiem un kā tos novērst. Tiks veicinātas rīcības, lai bērni varētu apzinīgi izmantot tiešsaistes tehnoloģijas, jo īpaši veicinot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi vai plašsaziņas līdzekļu izglītības programmas. Darbības veicinās finansiāli izdevīgu līdzekļu izstrādi noderīgas informācijas izplatīšanai lielam lietotāju skaitam, piemēram, izmantojot sadarbību ar plašsaziņas informācijas līdzekļiem, izmantojot tiešsaisti, lai izplatītu lietotāju radītu saturu, kā arī izmantojot izglītības sistēmu. Metodes, kā izplatīt un pasniegt vēstījumus, pielāgos dažādām mērķa grupām (dažādu vecuma grupu bērniem un viņu vecākiem, kā arī pedagogiem). |
| --- | --- |

1.

Sabiedrības informētības palielināšana un informācijas izplatīšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu.

Darbības saskaņoti veicinās sabiedrības informētību visā Eiropas Savienībā, nesot pozitīvu vēsti par iespējām plašāk un intensīvāk izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, reizē pietiekami informējot par apdraudējumiem un kā tos novērst. Tiks veicinātas rīcības, lai bērni varētu apzinīgi izmantot tiešsaistes tehnoloģijas, jo īpaši veicinot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi vai plašsaziņas līdzekļu izglītības programmas. Darbības veicinās finansiāli izdevīgu līdzekļu izstrādi noderīgas informācijas izplatīšanai lielam lietotāju skaitam, piemēram, izmantojot sadarbību ar plašsaziņas informācijas līdzekļiem, izmantojot tiešsaisti, lai izplatītu lietotāju radītu saturu, kā arī izmantojot izglītības sistēmu. Metodes, kā izplatīt un pasniegt vēstījumus, pielāgos dažādām mērķa grupām (dažādu vecuma grupu bērniem un viņu vecākiem, kā arī pedagogiem).

| 2. | Kontaktpunktu nodrošināšana, kur vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā saglabāt savu drošību tiešsaistē, tostarp padomus, kā vērsties pret uzmācību un iebiedēšanu tiešsaistē.
  Darbību mērķis būs ar konsultācijām par attiecīgo informāciju un veicamajiem piesardzības pasākumiem sniegt lietotājiem zināšanas un prasmes, lai viņi spētu izdarīt apzinātu un atbildīgu izvēli. |
| --- | --- |

2.

Kontaktpunktu nodrošināšana, kur vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā saglabāt savu drošību tiešsaistē, tostarp padomus, kā vērsties pret uzmācību un iebiedēšanu tiešsaistē.

Darbību mērķis būs ar konsultācijām par attiecīgo informāciju un veicamajiem piesardzības pasākumiem sniegt lietotājiem zināšanas un prasmes, lai viņi spētu izdarīt apzinātu un atbildīgu izvēli.

| 3. | Mudināt izvērst efektīvas un finansiāli izdevīgas informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus.
  Rīcību mērķis būs uzlabot attiecīgās informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus ar mērķi tos ilgtermiņā padarīt vēl iedarbīgākus un finansiāli izdevīgākus. |
| --- | --- |

3.

Mudināt izvērst efektīvas un finansiāli izdevīgas informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus.

Rīcību mērķis būs uzlabot attiecīgās informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus ar mērķi tos ilgtermiņā padarīt vēl iedarbīgākus un finansiāli izdevīgākus.

| 4. | Vislabākās prakses apmaiņas un pārrobežu sadarbības nodrošināšana ES mērogā.
  Tiks veiktas rīcības, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu sadarbību ES un efektīvu vislabākās prakses, instrumentu, metožu, pieredzes un informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

4.

Vislabākās prakses apmaiņas un pārrobežu sadarbības nodrošināšana ES mērogā.

Tiks veiktas rīcības, lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu sadarbību ES un efektīvu vislabākās prakses, instrumentu, metožu, pieredzes un informācijas apmaiņu.

| 5. | Vislabākās prakses apmaiņas un sadarbības nodrošināšana starptautiskā mērogā.
  Rīcību mērķis būs veicināt starptautiska līmeņa sadarbību un apmaiņu ar vislabāko praksi, instrumentiem, metodēm, pieredzi un informāciju, lai atbalstītu kopēju pieeju un darba metodes un lai uzlabotu un pilnveidotu globālu ierosmju iedarbīgumu un rentabilitāti, ka arī palielinātu to apmērus. |
| --- | --- |

5.

Vislabākās prakses apmaiņas un sadarbības nodrošināšana starptautiskā mērogā.

Rīcību mērķis būs veicināt starptautiska līmeņa sadarbību un apmaiņu ar vislabāko praksi, instrumentiem, metodēm, pieredzi un informāciju, lai atbalstītu kopēju pieeju un darba metodes un lai uzlabotu un pilnveidotu globālu ierosmju iedarbīgumu un rentabilitāti, ka arī palielinātu to apmērus.

2)   Cīņa pret nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē

Darbību mērķis ir samazināt tiešsaistē apritē esošā nelegālā satura daudzumu un atbilstīgi cīnīties ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, pievēršot īpašu uzmanību tādu problēmu risināšanai kā bērnu seksuālo izmantošanu attēlojoša materiāla izplatīšana tiešsaistē, uzmākšanās nepilngadīgajiem tiešsaistē un kiberiebiedēšana. Galvenās rīcības, ko plānots veikt, ir šādas.

| 1. | Nodrošināt sabiedrībai kontaktpunktus un bezmaksas zvanu centrus ziņošanai par nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē.
  Darbības nodrošinās, lai šie kontaktpunkti darbotos efektīvi un būtu sabiedrībai atpazīstami, būtu cieši saistīti ar citām struktūrām, kas veic rīcības valstu mērogā (jo īpaši ar policijas vienībām, kas specializējas kibernoziegumos) un sadarbotos ES mērogā, lai risinātu starptautiskas nozīmes problēmas un apmainītos ar paraugpraksēm. Šie kontaktpunkti nodrošinās arī sabiedrībai nepieciešamo informāciju, kā ziņot par nelegālu saturu un kā novērtēt tiešsaistes informācijas pakalpojumu saturu, kas varētu fiziski, garīgi vai morāli kaitēt bērnu integritātei. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt sabiedrībai kontaktpunktus un bezmaksas zvanu centrus ziņošanai par nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē.

Darbības nodrošinās, lai šie kontaktpunkti darbotos efektīvi un būtu sabiedrībai atpazīstami, būtu cieši saistīti ar citām struktūrām, kas veic rīcības valstu mērogā (jo īpaši ar policijas vienībām, kas specializējas kibernoziegumos) un sadarbotos ES mērogā, lai risinātu starptautiskas nozīmes problēmas un apmainītos ar paraugpraksēm. Šie kontaktpunkti nodrošinās arī sabiedrībai nepieciešamo informāciju, kā ziņot par nelegālu saturu un kā novērtēt tiešsaistes informācijas pakalpojumu saturu, kas varētu fiziski, garīgi vai morāli kaitēt bērnu integritātei.

| 2. | Cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, jo īpaši ar uzmākšanos nepilngadīgajiem seksuālas vardarbības pastrādāšanas nolūkā un kiberiebiedēšanu. Darbību mērķis būs cīnīties ar uzmākšanos tiešsaistē un kiberiebiedēšanu.
  Rīcībās tiks risināti tehniska, psiholoģiska un socioloģiska rakstura jautājumi saistībā ar šīm problēmām un tiks veicināta iesaistīto personu sadarbība un koordinācija. |
| --- | --- |

2.

Cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, jo īpaši ar uzmākšanos nepilngadīgajiem seksuālas vardarbības pastrādāšanas nolūkā un kiberiebiedēšanu. Darbību mērķis būs cīnīties ar uzmākšanos tiešsaistē un kiberiebiedēšanu.

Rīcībās tiks risināti tehniska, psiholoģiska un socioloģiska rakstura jautājumi saistībā ar šīm problēmām un tiks veicināta iesaistīto personu sadarbība un koordinācija.

| 3. | Tādu tehnisku risinājumu izstrādes un ieviešanas veicināšana, kas palīdzēs apkarot nelegālu un kaitīgu saturu tiešsaistē, un gala lietotāju informēšana par to, kā šo tehnoloģiju varētu piemērot.
  Darbības sekmēs tādu iedarbīgu tehnoloģisko rīku – jo īpaši bezmaksas rīku, kas paredzēti iesaistītajām personām vienkāršai un vispārējai lietošanai – projektēšana, izstrāde vai pielāgošana un/vai veicināšana, kas palīdzētu cīnīties ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību tiešsaistē, un jāmudina pakalpojumu sniedzējus veicināt drošu un atbildīgu savienojumu izmantošanu, lai bērni būtu aizsargāti pret nelikumīgām un kaitīgām darbībām. Iesaistītās puses ir jāinformē par šīs tehnoloģijas pieejamību un pareizu izmantošanu. Inter alia, varētu apsvērt šādus pasākumus:






  a) | kvalitātes marķējuma pieņemšanu pakalpojumu sniedzējiem, lai lietotāji varētu viegli pārbaudīt, vai konkrētais pakalpojumu sniedzējs ievēro rīcības kodeksu; |
| --- | --- | --- |

3.

Tādu tehnisku risinājumu izstrādes un ieviešanas veicināšana, kas palīdzēs apkarot nelegālu un kaitīgu saturu tiešsaistē, un gala lietotāju informēšana par to, kā šo tehnoloģiju varētu piemērot.

Darbības sekmēs tādu iedarbīgu tehnoloģisko rīku – jo īpaši bezmaksas rīku, kas paredzēti iesaistītajām personām vienkāršai un vispārējai lietošanai – projektēšana, izstrāde vai pielāgošana un/vai veicināšana, kas palīdzētu cīnīties ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību tiešsaistē, un jāmudina pakalpojumu sniedzējus veicināt drošu un atbildīgu savienojumu izmantošanu, lai bērni būtu aizsargāti pret nelikumīgām un kaitīgām darbībām. Iesaistītās puses ir jāinformē par šīs tehnoloģijas pieejamību un pareizu izmantošanu. Inter alia, varētu apsvērt šādus pasākumus:

a)

kvalitātes marķējuma pieņemšanu pakalpojumu sniedzējiem, lai lietotāji varētu viegli pārbaudīt, vai konkrētais pakalpojumu sniedzējs ievēro rīcības kodeksu;

| b) | nodrošināt, ka tiešie lietotāji izmanto filtrus, kas neļauj tiešsaistes tehnoloģijām nosūtīt informāciju, kas apdraud bērnu fizisko, garīgo vai morālo integritāti; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka tiešie lietotāji izmanto filtrus, kas neļauj tiešsaistes tehnoloģijām nosūtīt informāciju, kas apdraud bērnu fizisko, garīgo vai morālo integritāti;

| c) | atbalsta un veicināšanas pasākumus, ar kuriem tiek izplatīts bērniem nekaitīgs saturs; |
| --- | --- |

c)

atbalsta un veicināšanas pasākumus, ar kuriem tiek izplatīts bērniem nekaitīgs saturs;

| d) | rīcības, lai noskaidrotu, cik efektīvi ir rīki, kas izstrādāti sadarbībā ar Interneta nozari un kas ļauj tiesībsargājošām iestādēm tīmeklī izsekot noziedzniekus. |
| --- | --- |

d)

rīcības, lai noskaidrotu, cik efektīvi ir rīki, kas izstrādāti sadarbībā ar Interneta nozari un kas ļauj tiesībsargājošām iestādēm tīmeklī izsekot noziedzniekus.

| 4. | Iesaistīto personu sadarbības veicināšana un informācijas, pieredzes un vislabākās prakses apmaiņas sekmēšana ES un starptautiskā mērogā.
  Darbību mērķis būs uzlabot cīņā ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību iesaistīto personu rīcību koordināciju un sekmēt šo iesaistīto personu dalību un iesaistīšanos. Darbības jo īpaši veicinās starptautiskas pieredzes un ideju apmaiņu starp valdībām, tiesībsargājošām iestādēm, bezmaksas zvanu centriem, bankām, finanšu un kredītkaršu institūcijām, izmantoto bērnu konsultāciju centriem, bērnu labklājības organizācijām un Interneta nozari. |
| --- | --- |

4.

Iesaistīto personu sadarbības veicināšana un informācijas, pieredzes un vislabākās prakses apmaiņas sekmēšana ES un starptautiskā mērogā.

Darbību mērķis būs uzlabot cīņā ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību iesaistīto personu rīcību koordināciju un sekmēt šo iesaistīto personu dalību un iesaistīšanos. Darbības jo īpaši veicinās starptautiskas pieredzes un ideju apmaiņu starp valdībām, tiesībsargājošām iestādēm, bezmaksas zvanu centriem, bankām, finanšu un kredītkaršu institūcijām, izmantoto bērnu konsultāciju centriem, bērnu labklājības organizācijām un Interneta nozari.

| 5. | Sadarbības, informācijas un pieredzes apmaiņas izvēršana cīņā pret nelegālu saturu tiešsaistē starptautiskā mērogā.
  Darbību mērķis būs uzlabot sadarbību ar trešām valstīm, saskaņot nelikumīga un kaitējoša satura problēmu risināšanu tiešsaistē starptautiskā mērogā un sekmēt koordinētu saikņu izveidi starp dalībvalstu datubāzēm, kurās ir dati par bērnu izmantošanu, kā arī kopīgu pieeju un darba metožu izstrādi. Jo īpaši ir jāveic darbības, lai izveidotu ciešu sadarbību starp valsts iestādēm, policiju un kontaktpunktiem. Tiks veiktas rīcības, lai izveidotu kopēju ES datubāzi ar informāciju par bērnu seksuālu izmantošanu un nodrošinātu savienojumu ar Eiropolu. |
| --- | --- |

5.

Sadarbības, informācijas un pieredzes apmaiņas izvēršana cīņā pret nelegālu saturu tiešsaistē starptautiskā mērogā.

Darbību mērķis būs uzlabot sadarbību ar trešām valstīm, saskaņot nelikumīga un kaitējoša satura problēmu risināšanu tiešsaistē starptautiskā mērogā un sekmēt koordinētu saikņu izveidi starp dalībvalstu datubāzēm, kurās ir dati par bērnu izmantošanu, kā arī kopīgu pieeju un darba metožu izstrādi. Jo īpaši ir jāveic darbības, lai izveidotu ciešu sadarbību starp valsts iestādēm, policiju un kontaktpunktiem. Tiks veiktas rīcības, lai izveidotu kopēju ES datubāzi ar informāciju par bērnu seksuālu izmantošanu un nodrošinātu savienojumu ar Eiropolu.

| 6. | Vēršanās pie domēnu nosaukumu reģistriem, ja tā vēl nav notikusi, un esošās sadarbības stiprināšana.
  Ņemot vērā valstu tiesību aktus, darbību mērķis būs papildināt pašreizējās rīcības – uzlabot sadarbību ar domēnu nosaukumu reģistriem dalībvalstīs un veicināt pozitīvas attiecības ar reģistriem ārpus ES, lai sekmētu iespējami nelegāla satura agrāku atklāšanu un mazinātu to tīmekļa vietņu pastāvēšanas ilgumu, par kurām ir zināms, ka tās piedāvā bērnu seksuālas izmantošanas saturu. |
| --- | --- |

6.

Vēršanās pie domēnu nosaukumu reģistriem, ja tā vēl nav notikusi, un esošās sadarbības stiprināšana.

Ņemot vērā valstu tiesību aktus, darbību mērķis būs papildināt pašreizējās rīcības – uzlabot sadarbību ar domēnu nosaukumu reģistriem dalībvalstīs un veicināt pozitīvas attiecības ar reģistriem ārpus ES, lai sekmētu iespējami nelegāla satura agrāku atklāšanu un mazinātu to tīmekļa vietņu pastāvēšanas ilgumu, par kurām ir zināms, ka tās piedāvā bērnu seksuālas izmantošanas saturu.

3)   Drošākas tiešsaistes vides veicināšana

Darbību mērķis būs tuvināt iesaistītās personas, lai veicinātu drošāku tiešsaistes vidi un aizsargātu bērnus no kaitīga satura. Galvenās rīcības, ko ir plānots veikt, ir šādas:

| 1. | Iesaistīto personu savstarpējas sadarbības, informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņas izvēršana.
  Darbību mērķis būs uzlabot sadarbību, saskaņot pieeju drošākas tiešsaistes vides izveidē bērniem un dot iespēju apmainīties ar vislabāko praksi un darba metodēm. Rīcību mērķis būs sniegt iesaistītajām personām atklātu platformu diskusijām par jautājumiem saistībā ar drošākas tiešsaistes vides veicināšanu un veidiem, kā aizsargāt bērnus no iespējami kaitējoša satura dažādās platformās. |
| --- | --- |

1.

Iesaistīto personu savstarpējas sadarbības, informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņas izvēršana.

Darbību mērķis būs uzlabot sadarbību, saskaņot pieeju drošākas tiešsaistes vides izveidē bērniem un dot iespēju apmainīties ar vislabāko praksi un darba metodēm. Rīcību mērķis būs sniegt iesaistītajām personām atklātu platformu diskusijām par jautājumiem saistībā ar drošākas tiešsaistes vides veicināšanu un veidiem, kā aizsargāt bērnus no iespējami kaitējoša satura dažādās platformās.

| 2. | Iesaistīto personu mudināšana izstrādāt un ieviest adekvātas pašregulācijas un kopregulācijas sistēmas. Rīcību mērķis būs sekmēt pašregulācijas un kopregulācijas ierosmju izveidošanu un ieviešanu un aicināt iesaistītās personas ņemt vērā bērnu drošību jaunu tehnoloģiju vai pakalpojumu izstrādes procesā. |
| --- | --- |

2.

Iesaistīto personu mudināšana izstrādāt un ieviest adekvātas pašregulācijas un kopregulācijas sistēmas. Rīcību mērķis būs sekmēt pašregulācijas un kopregulācijas ierosmju izveidošanu un ieviešanu un aicināt iesaistītās personas ņemt vērā bērnu drošību jaunu tehnoloģiju vai pakalpojumu izstrādes procesā.

| 3. | Interneta pakalpojuma sniedzēju marķējuma izstrādes veicināšana un atbalstīšana.
  Rīcību mērķis būs veicināt un atbalstīt Interneta pakalpojumu sniedzējus, lai tīmekļa vietnēm kā pašregulācijas rīku izstrādātu marķējumu “bērniem drošs”. Šajās rīcībās var cita starpā ietvert iespēju meklēšanu, lai izstrādātu kopīgu aprakstošu simbolu sistēmu vai brīdinājumu ziņojumus ar norādi uz vecuma grupu un/vai satura īpatnībām, kuru dēļ noteikta ieteicamā vecuma grupa, tādējādi palīdzot lietotājiem labāk atpazīt potenciāli kaitīgu saturu tiešsaistē. |
| --- | --- |

3.

Interneta pakalpojuma sniedzēju marķējuma izstrādes veicināšana un atbalstīšana.

Rīcību mērķis būs veicināt un atbalstīt Interneta pakalpojumu sniedzējus, lai tīmekļa vietnēm kā pašregulācijas rīku izstrādātu marķējumu “bērniem drošs”. Šajās rīcībās var cita starpā ietvert iespēju meklēšanu, lai izstrādātu kopīgu aprakstošu simbolu sistēmu vai brīdinājumu ziņojumus ar norādi uz vecuma grupu un/vai satura īpatnībām, kuru dēļ noteikta ieteicamā vecuma grupa, tādējādi palīdzot lietotājiem labāk atpazīt potenciāli kaitīgu saturu tiešsaistē.

| 4. | Rosināt bērnu iesaistīšanos drošākas tiešsaistes vides izveidē.
  Rīcību mērķis būs ar speciālistu palīdzību iesaistīt bērnus, nodrošinot līdzsvarotu meiteņu un zēnu piedalīšanos, ar nolūku labāk izprast viņu pieredzi tiešsaistes tehnoloģiju lietošanā un viedokli par tām, kā arī par to, kā veicināt drošāku tiešsaistes vidi bērniem. Šādu iesaistīšanu regulāri iekļauj tādās darbībās kā Eiropas Forumā par bērnu tiesībām, Drošāka Interneta forumā un citos forumos. |
| --- | --- |

4.

Rosināt bērnu iesaistīšanos drošākas tiešsaistes vides izveidē.

Rīcību mērķis būs ar speciālistu palīdzību iesaistīt bērnus, nodrošinot līdzsvarotu meiteņu un zēnu piedalīšanos, ar nolūku labāk izprast viņu pieredzi tiešsaistes tehnoloģiju lietošanā un viedokli par tām, kā arī par to, kā veicināt drošāku tiešsaistes vidi bērniem. Šādu iesaistīšanu regulāri iekļauj tādās darbībās kā Eiropas Forumā par bērnu tiesībām, Drošāka Interneta forumā un citos forumos.

| 5. | Informēšanas izvēršana par atbilstīgiem rīkiem cīņai ar kaitējošu saturu tiešsaistē.
  Darbību mērķis būs palielināt jo īpaši vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem pieejamo informācijas daudzumu par iespējami kaitējoša tiešsaistes satura apkarošanas rīku, piemēram, filtrēšanas sistēmu, rīcību un efektivitāti un pastāvīgi sniegt visiem lietotājiem vienkāršu izglītojošu informāciju, instrumentus un lietojumprogrammas, kas palīdzēs tiem cīnīties ar kaitējošu saturu dažādās platformās. |
| --- | --- |

5.

Informēšanas izvēršana par atbilstīgiem rīkiem cīņai ar kaitējošu saturu tiešsaistē.

Darbību mērķis būs palielināt jo īpaši vecākiem, aprūpētājiem, skolotājiem un pedagogiem pieejamo informācijas daudzumu par iespējami kaitējoša tiešsaistes satura apkarošanas rīku, piemēram, filtrēšanas sistēmu, rīcību un efektivitāti un pastāvīgi sniegt visiem lietotājiem vienkāršu izglītojošu informāciju, instrumentus un lietojumprogrammas, kas palīdzēs tiem cīnīties ar kaitējošu saturu dažādās platformās.

| 6. | Nodrošināt saderību starp Eiropas Savienībā un starptautiski izmantoto pieeju.
  Darbības veicinās iesaistīto personu savstarpēju sadarbību un apmaiņu ar informāciju, pieredzi un vislabāko praksi ES un starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

6.

Nodrošināt saderību starp Eiropas Savienībā un starptautiski izmantoto pieeju.

Darbības veicinās iesaistīto personu savstarpēju sadarbību un apmaiņu ar informāciju, pieredzi un vislabāko praksi ES un starptautiskā mērogā.

4)   Zināšanu bāzes izveide

Darbību mērķis būs izveidot zināšanu bāzi, ar ko atbilstīgi reaģētu uz esošiem un paredzamiem tiešsaistes vides lietošanas paņēmieniem un ar to saistīto apdraudējumu un sekām, lai tādējādi plānotu piemērotu rīcību ar mērķi panākt drošību tiešsaistē visiem lietotājiem. Šo zināšanu bāzes saturs jāpadara pieejams visām iesaistītajām pusēm un jāizplata visās dalībvalstīs. Galvenās rīcības, ko ir plānots veikt, ir šādas:

| 1. | Atbalstīt koordinētu pieeju attiecībā uz pētījumiem saistītās jomās.
  Rīcības nodrošinās saskaņotus centienus apvienot zinātniekus, kas darbojas bērnu drošības jomā tiešsaistē ES mērogā, rosināt starptautisku sadarbību un koordināciju un sagatavot regulārus apskatus par iepriekšējiem un jauniem pētījumiem. |
| --- | --- |

1.

Atbalstīt koordinētu pieeju attiecībā uz pētījumiem saistītās jomās.

Rīcības nodrošinās saskaņotus centienus apvienot zinātniekus, kas darbojas bērnu drošības jomā tiešsaistē ES mērogā, rosināt starptautisku sadarbību un koordināciju un sagatavot regulārus apskatus par iepriekšējiem un jauniem pētījumiem.

| 2. | Atjauninātas informācijas sniegšana par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas.
  Rīcības nodrošinās atjaunotu informāciju par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas, un to, kā bērni, viņu vecāki, aprūpētāji, skolotāji un pedagogi izmanto iespējas un reaģē uz risku. Tiks nodrošināta kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze. Darbību mērķis būs arī iegūt informāciju par bērnu rīcību, sastopoties ar apdraudējumiem tiešsaistes vidē, un izvērtēt to efektivitāti. |
| --- | --- |

2.

Atjauninātas informācijas sniegšana par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas.

Rīcības nodrošinās atjaunotu informāciju par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas, un to, kā bērni, viņu vecāki, aprūpētāji, skolotāji un pedagogi izmanto iespējas un reaģē uz risku. Tiks nodrošināta kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze. Darbību mērķis būs arī iegūt informāciju par bērnu rīcību, sastopoties ar apdraudējumiem tiešsaistes vidē, un izvērtēt to efektivitāti.

| 3. | Statistikas un dažādu dalībvalstu tendenču analīze.
  Pieņems rīcības, lai ļautu dalībvalstu tiesībsargājošām un citām attiecīgajām iestādēm samazināt pasākumu pārklāšanos un palielināt pašreizējo un turpmāko resursu izmantošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

3.

Statistikas un dažādu dalībvalstu tendenču analīze.

Pieņems rīcības, lai ļautu dalībvalstu tiesībsargājošām un citām attiecīgajām iestādēm samazināt pasākumu pārklāšanos un palielināt pašreizējo un turpmāko resursu izmantošanas efektivitāti.

| 4. | Atbalsts pētījumiem par bērnu kļūšanu par vardarbības upuriem tiešsaistē.
  Rīcību, kurās iekļauts dzimuma aspekts, mērķis būs izpētīt tehniskos, psiholoģiskos un socioloģiskos jautājumus saistībā ar bērnu kļūšanu par upuriem tiešsaistes vidē, tostarp par kiberiebiedēšanas, uzmākšanās problēmām, jautājumiem saistībā ar bērnu seksuālo izmantošanu attēlojošu materiālu tiešsaistē un jauna veida rīcību, kas bērniem var radīt kaitējuma risku. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts pētījumiem par bērnu kļūšanu par vardarbības upuriem tiešsaistē.

Rīcību, kurās iekļauts dzimuma aspekts, mērķis būs izpētīt tehniskos, psiholoģiskos un socioloģiskos jautājumus saistībā ar bērnu kļūšanu par upuriem tiešsaistes vidē, tostarp par kiberiebiedēšanas, uzmākšanās problēmām, jautājumiem saistībā ar bērnu seksuālo izmantošanu attēlojošu materiālu tiešsaistē un jauna veida rīcību, kas bērniem var radīt kaitējuma risku.

| 5. | Pētījumu veicināšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošas lietošanas veidu efektīvu uzlabošanu.
  Rīcības, iespējams, skars informētības palielināšanas metožu un instrumentu pētījumus un izmēģinājumus, veiksmīgas koregulācijas un pašregulācijas sistēmas, dažādus tehniskus un ar tehniku nesaistītus risinājumus, kā arī citus saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

5.

Pētījumu veicināšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošas lietošanas veidu efektīvu uzlabošanu.

Rīcības, iespējams, skars informētības palielināšanas metožu un instrumentu pētījumus un izmēģinājumus, veiksmīgas koregulācijas un pašregulācijas sistēmas, dažādus tehniskus un ar tehniku nesaistītus risinājumus, kā arī citus saistītus jautājumus.

| 6. | Izpratnes uzlabošana par šībrīža un gaidāmo tehnoloģiju lietošanas ietekmi uz bērniem.
  Rīcību, kurās iekļauts dzimuma aspekts, mērķis būs labāk izprast tiešsaistes tehnoloģijas psiholoģisko, uzvedības un socioloģisko ietekmi uz bērnu, sākot no ietekmes, ko rada nonākšana saskarē ar kaitīgu saturu un rīcību, līdz tādām parādībām kā uzmākšanās un kiberiebiedēšana, izmantojot dažādas platformas – no datoriem un mobilajiem tālruņiem līdz spēļu konsolēm un citām jaunām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

6.

Izpratnes uzlabošana par šībrīža un gaidāmo tehnoloģiju lietošanas ietekmi uz bērniem.

Rīcību, kurās iekļauts dzimuma aspekts, mērķis būs labāk izprast tiešsaistes tehnoloģijas psiholoģisko, uzvedības un socioloģisko ietekmi uz bērnu, sākot no ietekmes, ko rada nonākšana saskarē ar kaitīgu saturu un rīcību, līdz tādām parādībām kā uzmākšanās un kiberiebiedēšana, izmantojot dažādas platformas – no datoriem un mobilajiem tālruņiem līdz spēļu konsolēm un citām jaunām tehnoloģijām.

---

II PIELIKUMS

PAREDZAMAIS IZDEVUMU SADALĪJUMS

| 1) | Sabiedrības informēšanas nodrošināšana |
| --- | --- |

1)

Sabiedrības informēšanas nodrošināšana

48 %

| 2) | Cīņa pret pretlikumīgu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē |
| --- | --- |

2)

Cīņa pret pretlikumīgu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē

34 %

| 3) | Drošākas tiešsaistes vides veicināšana |
| --- | --- |

3)

Drošākas tiešsaistes vides veicināšana

10 %

| 4) | Zināšanu bāzes izveide |
| --- | --- |

4)

Zināšanu bāzes izveide

8 %

---

III PIELIKUMS

PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS METODES

1)   Komisija īstenos programmu saskaņā ar I pielikumā norādīto tehnisko saturu.

2)   Programmu īstenos ar šādām rīcībām:

A.   Dalītu izmaksu pasākumi

| 1. | Izmēģinājuma projekti un paraugprakses pasākumi; ad hoc projekti jomās, kas ir nozīmīgas programmai, tostarp projekti, kas atspoguļo paraugpraksi vai esošo tehnoloģiju novatorisku izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

Izmēģinājuma projekti un paraugprakses pasākumi; ad hoc projekti jomās, kas ir nozīmīgas programmai, tostarp projekti, kas atspoguļo paraugpraksi vai esošo tehnoloģiju novatorisku izmantošanu.

| 2. | Sadarbības tīkli: sadarbības tīkli, kas pulcē vairākas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu rīcību visā Eiropas Savienībā un lai veicinātu koordinējošus pasākumus un zināšanu tālāknodošanu. |
| --- | --- |

2.

Sadarbības tīkli: sadarbības tīkli, kas pulcē vairākas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu rīcību visā Eiropas Savienībā un lai veicinātu koordinējošus pasākumus un zināšanu tālāknodošanu.

| 3. | Salīdzinoši Eiropas mēroga pētījumi par jauno tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu, kāds ir to radītais risks bērniem un kāda ir kaitējošas rīcības ietekme uz bērniem, viņu uzvedību un psiholoģiju, uzsverot ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu saistīto seksuālo izmantošanu, pētījumus par paredzamajām riska situācijām uzvedības pārmaiņu vai tehnoloģisku pārmaiņu dēļ utt. |
| --- | --- |

3.

Salīdzinoši Eiropas mēroga pētījumi par jauno tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu, kāds ir to radītais risks bērniem un kāda ir kaitējošas rīcības ietekme uz bērniem, viņu uzvedību un psiholoģiju, uzsverot ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu saistīto seksuālo izmantošanu, pētījumus par paredzamajām riska situācijām uzvedības pārmaiņu vai tehnoloģisku pārmaiņu dēļ utt.

| 4. | Tehnoloģiju ieviešanas projekti. |
| --- | --- |

4.

Tehnoloģiju ieviešanas projekti.

B.   Papildu pasākumi

Papildu pasākumi veicinās programmas īstenošanu vai turpmāko darbību sagatavošanu.

| 1. | Salīdzinošā novērtēšana un apsekojumi, lai iegūtu drošus datus par Interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu visās dalībvalstīs, kas iegūti, izmantojot salīdzināmas metodes. |
| --- | --- |

1.

Salīdzinošā novērtēšana un apsekojumi, lai iegūtu drošus datus par Interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu visās dalībvalstīs, kas iegūti, izmantojot salīdzināmas metodes.

| 2. | Tādu tehnoloģiju tehniskā novērtēšana kā filtrēšanas tehnika, kas paredzēta Interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

2.

Tādu tehnoloģiju tehniskā novērtēšana kā filtrēšanas tehnika, kas paredzēta Interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanai.

| 3. | Pētījumi par programmu un tās rīcībām. |
| --- | --- |

3.

Pētījumi par programmu un tās rīcībām.

| 4. | Informācijas apmaiņa, izmantojot konferences, seminārus, darba grupas vai citas sanāksmes, un saistītu darbību vadība. |
| --- | --- |

4.

Informācijas apmaiņa, izmantojot konferences, seminārus, darba grupas vai citas sanāksmes, un saistītu darbību vadība.

| 5. | Darbības, kas saistītas ar izplatīšanu, informēšanu un komunikāciju. |
| --- | --- |

5.

Darbības, kas saistītas ar izplatīšanu, informēšanu un komunikāciju.

3)   Atbilstīgi 2. panta 2. punktam starptautiskās organizācijas un juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, drīkst piedalīties dalīto izmaksu rīcībās ar Kopienas finansējumu vai bez tā, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | rīcībai jābūt klasificētai kā starptautiskās sadarbības prioritātei, kā definēts gada darba programmā; šīs prioritātes var definēt pēc tematiskās darbības jomas, ģeogrāfiskās rīcības jomas vai abiem šiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

rīcībai jābūt klasificētai kā starptautiskās sadarbības prioritātei, kā definēts gada darba programmā; šīs prioritātes var definēt pēc tematiskās darbības jomas, ģeogrāfiskās rīcības jomas vai abiem šiem kritērijiem;

| b) | gada darba programmā var definēt papildu kritērijus un nosacījumus, kas jāizpilda starptautiskām organizācijām un juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, lai saņemtu Kopienas finansējumu. |
| --- | --- |

b)

gada darba programmā var definēt papildu kritērijus un nosacījumus, kas jāizpilda starptautiskām organizācijām un juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, lai saņemtu Kopienas finansējumu.

---

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/128

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1352/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (2) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Kultūra”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (2) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Kultūra”.

| (2) | Lēmuma Nr. 1855/2006/EK 8. panta 3. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 2. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3). |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma Nr. 1855/2006/EK 8. panta 3. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 2. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3).

| (3) | Šis formulējums Lēmumā Nr. 1855/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 8. panta 2. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Šis formulējums Lēmumā Nr. 1855/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 8. panta 2. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

| (4) | Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz projektiem, kuriem ir ierobežots darbības laiks, kuriem nevar piemērot garas lēmumu pieņemšanas procedūras un kuriem nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi. |
| --- | --- |

(4)

Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz projektiem, kuriem ir ierobežots darbības laiks, kuriem nevar piemērot garas lēmumu pieņemšanas procedūras un kuriem nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi.

| (5) | Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības. |
| --- | --- |

(5)

Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

| (6) | Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1855/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1855/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Lēmumu Nr. 1855/2006/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija divās darbadienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija divās darbadienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”

| 2. | Svītro 9. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2.

Svītro 9. panta 3. punktu.

2. pants

Komisija līdz 2010. gada 25. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

3

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/130

---

PADOMES LĒMUMS 2008/976/TI

(2008. gada 16. decembris)

par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā ierosmi, ar ko nākusi klajā Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika un Zviedrijas Karaliste,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padome ar Vienoto rīcību 98/428/TI (2) izveidoja Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, kas ir izrādījies ļoti noderīgs, atvieglojot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Vienoto rīcību 98/428/TI (2) izveidoja Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, kas ir izrādījies ļoti noderīgs, atvieglojot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (3) savstarpējā tiesiskā palīdzība notiek, izmantojot tiešus kompetentu tiesu iestāžu kontaktus. Tādu savstarpējās tiesiskās palīdzības decentralizāciju tagad izmanto plaši. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās (3) savstarpējā tiesiskā palīdzība notiek, izmantojot tiešus kompetentu tiesu iestāžu kontaktus. Tādu savstarpējās tiesiskās palīdzības decentralizāciju tagad izmanto plaši.

| (3) | Pakāpeniski īsteno principu, kas paredz savstarpēji atzīt tiesu lēmumus krimināllietās. Tādējādi ne tikai tiek apliecināts princips, kas paredz tiešus kompetentu tiesas iestāžu kontaktus, tas arī paātrina procedūras un padara tās pilnībā juridiskas. |
| --- | --- |

(3)

Pakāpeniski īsteno principu, kas paredz savstarpēji atzīt tiesu lēmumus krimināllietās. Tādējādi ne tikai tiek apliecināts princips, kas paredz tiešus kompetentu tiesas iestāžu kontaktus, tas arī paātrina procedūras un padara tās pilnībā juridiskas.

| (4) | Tiesu sadarbībā notikušo pārmaiņu radīto iespaidu vēl vairāk pastiprināja Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. un 2007. gadā. Tādas attīstības dēļ Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls ir vēl vajadzīgāks nekā toreiz, kad tas tika izveidots, un tālab tas būtu jāstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Tiesu sadarbībā notikušo pārmaiņu radīto iespaidu vēl vairāk pastiprināja Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. un 2007. gadā. Tādas attīstības dēļ Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls ir vēl vajadzīgāks nekā toreiz, kad tas tika izveidots, un tālab tas būtu jāstiprina.

| (5) | Ar Lēmumu 2002/187/TI (4) Padome izveidoja Eurojust, lai uzlabotu kompetentu dalībvalstu iestāžu darba koordināciju un sadarbību. Lēmumā 2002/187/TI ir paredzēts, ka Eurojust ir jāuztur privileģētas attiecības ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, kā pamatā ir apspriedes un savstarpēja papildināmība. |
| --- | --- |

(5)

Ar Lēmumu 2002/187/TI (4) Padome izveidoja Eurojust, lai uzlabotu kompetentu dalībvalstu iestāžu darba koordināciju un sadarbību. Lēmumā 2002/187/TI ir paredzēts, ka Eurojust ir jāuztur privileģētas attiecības ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, kā pamatā ir apspriedes un savstarpēja papildināmība.

| (6) | Piecus gadus ilgā Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla līdzāspastāvēšana liecina gan par to, ka abas struktūras ir jāsaglabā, gan arī to, ka skaidrāk jāformulē to savstarpējās attiecības. |
| --- | --- |

(6)

Piecus gadus ilgā Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla līdzāspastāvēšana liecina gan par to, ka abas struktūras ir jāsaglabā, gan arī to, ka skaidrāk jāformulē to savstarpējās attiecības.

| (7) | Nekas šajā lēmumā nebūtu jāinterpretē tā, ka tas varētu ietekmēt valsts tiesību aktos kontaktpersonām noteikto neatkarību. |
| --- | --- |

(7)

Nekas šajā lēmumā nebūtu jāinterpretē tā, ka tas varētu ietekmēt valsts tiesību aktos kontaktpersonām noteikto neatkarību.

| (8) | Ir jāstiprina dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbība, un tālab ir jāļauj Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonām un Eurojust tieši un daudz efektīvāk sazināties jebkurā laikā, izmantojot drošu tālsakaru savienojumu. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāstiprina dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbība, un tālab ir jāļauj Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonām un Eurojust tieši un daudz efektīvāk sazināties jebkurā laikā, izmantojot drošu tālsakaru savienojumu.

| (9) | Tādēļ Vienotā rīcība 98/428/TI būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Vienotā rīcība 98/428/TI būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Izveide

Saskaņā ar Vienoto rīcību 98/428/TI starp dalībvalstīm izveidotais tiesu iestāžu kontaktpersonu tīkls, turpmāk – “Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls”, turpina darboties saskaņā ar šo lēmumu.

2. pants

Struktūra

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu izveido, ņemot vērā katras dalībvalsts, kā arī par tiesu iestāžu starptautisku sadarbību atbildīgo centralizēto un tiesu iestāžu vai citu konkrēti starptautiskās sadarbības jomā kompetentu iestāžu konstitucionālos noteikumus, juridiskās tradīcijas un iekšējo uzbūvi.

2.   Katrā dalībvalstī saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem un iekšējo pienākumu sadalījumu ieceļ vienu vai vairākas kontaktpersonas tā, lai efektīvi būtu aptverta visa tās teritorija.

3.   Katrā dalībvalstī no kontaktpersonu vidus ieceļ attiecīgās valsts korespondentu Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā.

4.   Katra dalībvalsts ieceļ Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla tehnisko jautājumu korespondentu.

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai tās kontaktpersonas darbotos saistībā ar tiesu sadarbību krimināllietās un tām būtu pietiekamas tādas Eiropas Savienības valodas zināšanas, kura nav attiecīgās valsts valoda, jo ir jāspēj sazināties ar citu dalībvalstu kontaktpersonām.

6.   Ja kādā dalībvalstī ir iecelti Padomes Vienotajā rīcībā 96/277/TI (1996. gada 22. aprīlis) par tiesnešu koordinatoru apmaiņas kārtību, kas paredzēta, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (5), minētie tiesneši koordinatori un viņu pienākumi ir tādi paši kā pienākumi, kas ar šā lēmuma 4. pantu ir uzticēti kontaktpersonām, viņus Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam, izmantojot drošu tālsakaru savienojumu un saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu, pievieno dalībvalsts, kas katrā attiecīgā gadījumā ieceļ tiesnešus koordinatorus saskaņā ar procedūrām, kas jānosaka minētajai dalībvalstij.

7.   Komisija izraugās kontaktpersonu jautājumiem, kas ir tās kompetencē.

8.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam ir sekretariāts, kura pienākums ir veikt tīkla administrēšanu.

3. pants

Tīkla darbības veids

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls konkrēti darbojas šādos trijos veidos:

| a) | ar to atvieglina attiecīgu kontaktu izveidi starp dažādu dalībvalstu kontaktpersonām, lai tās veiktu 4. pantā izklāstītās funkcijas; |
| --- | --- |

a)

ar to atvieglina attiecīgu kontaktu izveidi starp dažādu dalībvalstu kontaktpersonām, lai tās veiktu 4. pantā izklāstītās funkcijas;

| b) | ar to organizē regulāras dalībvalstu pārstāvju sanāksmes saskaņā ar 5. un 6. pantā izklāstītajām procedūrām; |
| --- | --- |

b)

ar to organizē regulāras dalībvalstu pārstāvju sanāksmes saskaņā ar 5. un 6. pantā izklāstītajām procedūrām;

| c) | ar to nepārtraukti nodrošina konkrētas atjauninātas pamatinformācijas plūsmu, jo īpaši izmantojot piemērotu tālsakaru tīklu saskaņā ar 7., 8. un 9. pantā izklāstītajām procedūrām. |
| --- | --- |

c)

ar to nepārtraukti nodrošina konkrētas atjauninātas pamatinformācijas plūsmu, jo īpaši izmantojot piemērotu tālsakaru tīklu saskaņā ar 7., 8. un 9. pantā izklāstītajām procedūrām.

4. pants

Kontaktpersonu funkcijas

1.   Kontaktpersonas ir aktīvi starpnieki, kuru uzdevums ir atvieglot dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbību, jo īpaši cīņā pret smagiem noziegumiem. Tās izmanto, lai vietējas tiesu iestādes un citas kompetentas iestādes savā dalībvalstī, citu dalībvalstu kontaktpersonas un citu dalībvalstu vietējas tiesu iestādes un citas kompetentas iestādes varētu izveidot piemērotākos tiešos kontaktus.

Vajadzības gadījumā kontaktpersonas var ceļot, lai saskaņā ar attiecīgo administrāciju vienošanos tiktos ar citu dalībvalstu kontaktpersonu pārstāvjiem.

2.   Kontaktpersonas sniedz juridisku un praktisku informāciju, kas vajadzīga viņu dalībvalsts tiesu iestādēm, citu dalībvalstu kontaktpersonām un citu dalībvalstu vietējām tiesu iestādēm, lai ļautu tām sagatavot efektīvu tiesu iestāžu sadarbības lūgumu vai kopumā uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību.

3.   Sadarbībā ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu kontaktpersonas attiecīgā līmenī iesaistās apmācību pasākumu organizēšanā savas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par tiesu iestāžu sadarbību un popularizē tos.

4.   Valsts korespondents papildus šā panta 1. līdz 3. punktā minētajiem kontaktpersonas pienākumiem jo īpaši:

| a) | savā dalībvalstī ir atbildīgs par tīkla iekšējās darbības jautājumiem, tostarp koordinē informācijas pieprasījumus un atbildes, ko sniedz kompetentās valsts iestādes; |
| --- | --- |

a)

savā dalībvalstī ir atbildīgs par tīkla iekšējās darbības jautājumiem, tostarp koordinē informācijas pieprasījumus un atbildes, ko sniedz kompetentās valsts iestādes;

| b) | ir galvenā atbildīgā persona par kontaktiem ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariātu, tostarp saistībā ar piedalīšanos 6. pantā minētajās sanāksmēs; |
| --- | --- |

b)

ir galvenā atbildīgā persona par kontaktiem ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariātu, tostarp saistībā ar piedalīšanos 6. pantā minētajās sanāksmēs;

| c) | pēc lūguma sniedz atzinumu par jaunu kontaktpersonu iecelšanu. |
| --- | --- |

c)

pēc lūguma sniedz atzinumu par jaunu kontaktpersonu iecelšanu.

5.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla tehnisko jautājumu korespondents, kas vienlaikus var būt šā panta 1. līdz 4. punktā minētā kontaktpersona, nodrošina, lai tiktu sniegta un saskaņā ar 8. pantu atjaunināta informācija, kas attiecas uz viņa dalībvalsti un ir minēta 7. pantā.

5. pants

Kontaktpersonu plenārsēžu mērķi un norises vietas

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla dalībnieku plenārsēdes, uz ko aicina vismaz trīs kontaktpersonas no katras dalībvalsts, notiek ar šādiem mērķiem:

| a) | ļaut kontaktpersonām savstarpēji iepazīties un dalīties informācijā, jo īpaši par tīkla darbību; |
| --- | --- |

a)

ļaut kontaktpersonām savstarpēji iepazīties un dalīties informācijā, jo īpaši par tīkla darbību;

| b) | būt par diskusiju forumu tādu praktisku un juridisku problēmu apspriešanai, ar kurām dalībvalstis saskaras tiesu iestāžu sadarbībā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības pieņemto pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

būt par diskusiju forumu tādu praktisku un juridisku problēmu apspriešanai, ar kurām dalībvalstis saskaras tiesu iestāžu sadarbībā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības pieņemto pasākumu īstenošanu.

2.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā gūto atbilstīgo pieredzi nodod Padomei un Komisijai, lai pārrunātu iespējamās izmaiņas tiesību aktos un praktiskos uzlabojumus starptautiskās tiesu iestāžu sadarbības jomā.

3.   Panta 1. punktā minētās sanāksmes organizē regulāri un vismaz trīs reizes gadā. Vienreiz gadā sanāksmes var notikt Briselē, Padomes telpās vai Eurojust telpās Hāgā. Uz Padomes un Eurojust telpās organizētajām sanāksmēm no katras dalībvalsts ielūdz divas kontaktpersonas.

Var rīkot citas sanāksmes dalībvalstīs, lai visu dalībvalstu kontaktpersonu pārstāvji varētu tikties ar uzņēmējas dalībvalsts iestāžu pārstāvjiem, kas nav attiecīgās valsts kontaktpersonas, un minētajā dalībvalstī apmeklēt tās īpašās struktūras, kuru pienākumos ietilpst starptautiska tiesu iestāžu sadarbība vai konkrētu smagu noziegumu apkarošana. Kontaktpersonas šajās sanāksmēs piedalās par saviem līdzekļiem.

6. pants

Korespondentu sanāksmes

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla valstu korespondenti saskaņā ar ad hoc principu sanāk vismaz reizi gadā un tad, kad dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, pēc tās dalībvalsts korespondenta uzaicinājuma, kura ir Padomes prezidentvalsts, – ņemot vērā arī dalībvalstu vēlmi, ka korespondentiem būtu jāsanāk. Šajās sanāksmēs jo īpaši apspriež ar tīkla darbību saistītus administratīvus jautājumus.

2.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla dalībnieki saskaņā ar ad hoc principu sanāk vismaz reizi gadā un tad, kad tā dalībnieki to uzskata par vajadzīgu, pēc tās dalībvalsts korespondenta uzaicinājuma, kura ir Padomes prezidentvalsts. Sanāksmēs risina 4. panta 5. punktā minētos jautājumus.

7. pants

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā izplatītās informācijas saturs

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariāts dara kontaktpersonām un kompetentām tiesu iestādēm pieejamu šādu informāciju:

| a) | sīkas ziņas par kontaktpersonām katrā dalībvalstī – vajadzības gadījumā līdz ar skaidrojumu par to pienākumiem valsts līmenī; |
| --- | --- |

a)

sīkas ziņas par kontaktpersonām katrā dalībvalstī – vajadzības gadījumā līdz ar skaidrojumu par to pienākumiem valsts līmenī;

| b) | par informācijas tehnoloģiju līdzekļiem, ar ko dalībvalsts sadarbības lūguma vai sprieduma iestāde var apzināt kompetentas iestādes citās dalībvalstīs, lai saņemtu un izpildītu tiesu iestāžu sadarbības lūgumus un lēmumus, tostarp attiecībā uz instrumentiem, kas ir par pamatu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanai; |
| --- | --- |

b)

par informācijas tehnoloģiju līdzekļiem, ar ko dalībvalsts sadarbības lūguma vai sprieduma iestāde var apzināt kompetentas iestādes citās dalībvalstīs, lai saņemtu un izpildītu tiesu iestāžu sadarbības lūgumus un lēmumus, tostarp attiecībā uz instrumentiem, kas ir par pamatu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanai;

| c) | konspektīva juridiska un praktiska informācija par dalībvalstu tiesu un procesuālajām sistēmām; |
| --- | --- |

c)

konspektīva juridiska un praktiska informācija par dalībvalstu tiesu un procesuālajām sistēmām;

| d) | par atbilstīgo juridisko instrumentu tekstiem un – saistībā ar spēkā esošām konvencijām – deklarācijas un atrunas. |
| --- | --- |

d)

par atbilstīgo juridisko instrumentu tekstiem un – saistībā ar spēkā esošām konvencijām – deklarācijas un atrunas.

8. pants

Informācijas atjaunināšana

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā izplatīto informāciju nepārtraukti atjaunina.

2.   Katra dalībvalsts konkrēti atbild par sistēmā ietverto datu pareizību un informē Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariātu, tiklīdz jāgroza dati par kādu no četriem 7. pantā minētajiem punktiem.

9. pants

Tālsakaru līdzekļi

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariāts nodrošina, ka saskaņā ar 7. pantu sniegto informāciju dara pieejamu interneta vietnē, ko visu laiku atjaunina.

2.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonu operatīvā darba vajadzībām izveido drošus tālsakaru savienojumus. Drošu tālsakaru savienojumu izveides izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

Drošu tālsakaru savienojumu izveide nodrošina datu un tiesu iestāžu sadarbības lūgumu plūsmu starp dalībvalstīm.

3.   Drošos tālsakaru savienojumus, kas minēti 2. punktā, operatīvā darbā var izmantot arī attiecīgo valstu korespondenti, attiecīgo valstu korespondenti terorisma jautājumos, Eurojust attiecīgo valstu dalībnieki un Eurojust ieceltie tiesneši koordinatori. To var pievienot Eurojust lietu apstrādes sistēmai, kas minēta 16. pantā Lēmumā 2002/187/TI.

4.   Nekas šajā pantā nav jāsaprot tā, ka tas ietekmē tiešus sakarus starp kompetentām tiesu iestādēm, kā paredzēts tiesu iestāžu sadarbības instrumentos, piemēram, 6. pantā Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās.

10. pants

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla attiecības ar Eurojust

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls un Eurojust, pamatojoties uz konsultācijām un papildināmību, savstarpēji uztur privileģētas attiecības, jo īpaši starp dalībvalsts kontaktpersonām, Eurojust dalībnieku no tās pašas dalībvalsts un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla un Eurojust valsts korespondentiem. Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību, veic šādus pasākumus:

| a) | Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls nodrošina Eurojust pieeju centralizētajai informācijai, kas minēta 8. pantā, kā arī drošu telekomunikāciju savienojumu, kas noteikts 10. pantā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls nodrošina Eurojust pieeju centralizētajai informācijai, kas minēta 8. pantā, kā arī drošu telekomunikāciju savienojumu, kas noteikts 10. pantā;

| b) | Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonas katrā atsevišķā gadījumā informē savas valsts pārstāvi par visām lietām, kuras, kā tām šķiet, Eurojust spēj risināt labāk; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonas katrā atsevišķā gadījumā informē savas valsts pārstāvi par visām lietām, kuras, kā tām šķiet, Eurojust spēj risināt labāk;

| c) | Eurojust valstu pārstāvji var apmeklēt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sanāksmes pēc Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzaicinājuma. |
| --- | --- |

c)

Eurojust valstu pārstāvji var apmeklēt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sanāksmes pēc Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzaicinājuma.

11. pants

Budžets

Lai Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls varētu pildīt uzticētos uzdevumus, Eurojust budžetā ir ietverta daļa par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla Sekretariāta veicamajām darbībām.

12. pants

Teritoriālā darbības joma

Apvienotā Karaliste rakstiski paziņo Padomes priekšsēdētājam par to, ka tā vēlas šo lēmumu piemērot Normandijas salām un Menas salai. Padome pieņem lēmumu attiecībā uz minēto lūgumu.

13. pants

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla darbības izvērtējums

1.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls ik pēc diviem gadiem pēc 2008. gada 24. decembra atskaitās Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par savām darbībām un pārvaldību.

2.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls atskaitē saskaņā ar 1. punktu norāda arī problēmas saistībā ar Eiropas Savienības noziedzības apkarošanas politiku, kas kļuvušas zināmas Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla darbības rezultātā, un tas var arī izdarīt priekšlikumus tiesiskās sadarbības uzlabošanai krimināllietās.

3.   Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls var arī iesniegt Padomes pieprasītus ziņojumus vai jebkādu citu informāciju par tā darbību.

4.   Reizi četros gados pēc 2008. gada 24. decembra Padome izvērtē, kā darbojas Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls, par pamatu ņemot ziņojumu, ko Komisija izstrādājusi sadarbībā ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu.

14. pants

Vienotās rīcības 98/428/TI atcelšana

Ar šo ir atcelta Vienotā rīcība 98/428/TI.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  Atzinums sniegts 2008. gada 2. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 191, 7.7.1998., 4. lpp.

2

(3)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 105, 27.4.1996., 1. lpp.

5

---

24.12.2008

| 24.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---