# Az Európai Unió L 319/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 319 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. november 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 319

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. november 29.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1176/2008/EK rendelete (2008. november 27.) az Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 713/2005/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1177/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | * | A Bizottság 1178/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek és az 1503/2006/EK és a 657/2007/EK bizottsági rendeleteknek a NACE és a CPA statisztikai osztályozások felülvizsgálatát követő kiigazítások tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság 1179/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008/55/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 21 |
| | * | A Bizottság 1180/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról (kodifikált változat) | 44 |
| | * | A Bizottság 1181/2007/EK rendelete (2008. november 28.) a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról | 47 |
| | * | A Bizottság 1182/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2009-es évre előre történő rögzítéséről | 49 |
| | * | A Bizottság 1183/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 1019/2002/EK rendelet módosításáról | 51 |
| | * | A Bizottság 1184/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES Vb, VIb és VIaN övezet közösségi és nemzetközi vizein folytatott heringhalászat tilalmáról | 52 |
| | * | A Bizottság 1185/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról | 54 |
| | | A Bizottság 1186/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a gabonaágazatban a 2008. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 56 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről | 59 |
| | * | A Bizottság 2008/109/EK irányelve (2008. november 28.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. mellékletének módosításáról | 68 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1176/2008/EK rendelete (2008. november 27.) az Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 713/2005/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 1177/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

*

A Bizottság 1178/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek és az 1503/2006/EK és a 657/2007/EK bizottsági rendeleteknek a NACE és a CPA statisztikai osztályozások felülvizsgálatát követő kiigazítások tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság 1179/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008/55/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

21

*

A Bizottság 1180/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról (kodifikált változat)

(kodifikált változat)

44

*

A Bizottság 1181/2007/EK rendelete (2008. november 28.) a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról

47

*

A Bizottság 1182/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2009-es évre előre történő rögzítéséről

49

*

A Bizottság 1183/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 1019/2002/EK rendelet módosításáról

51

*

A Bizottság 1184/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES Vb, VIb és VIaN övezet közösségi és nemzetközi vizein folytatott heringhalászat tilalmáról

52

*

A Bizottság 1185/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról

54

A Bizottság 1186/2008/EK rendelete (2008. november 28.) a gabonaágazatban a 2008. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

56

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről

59

*

A Bizottság 2008/109/EK irányelve (2008. november 28.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. mellékletének módosításáról

68

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/891/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. november 26.) a Kanada bizonyos tartományaiból származó vetőburgonya tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltéréseknek a tagállamok számára történő engedélyezéséről szóló 2003/61/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 7317. számú dokumentummal történt) | 71 |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2008/892/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2008. október 28.) az euro Szlovákia általi bevezetését követően a kötelező tartalékoknak az Európai Központi Bank által történő alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről (EKB/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2008. november 17.) az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról (EKB/2008/17) | 76 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/891/EK

*

A Bizottság határozata (2008. november 26.) a Kanada bizonyos tartományaiból származó vetőburgonya tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltéréseknek a tagállamok számára történő engedélyezéséről szóló 2003/61/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 7317. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 7317. számú dokumentummal történt)

71

Európai Központi Bank

2008/892/EK

*

Az Európai Központi Bank határozata (2008. október 28.) az euro Szlovákia általi bevezetését követően a kötelező tartalékoknak az Európai Központi Bank által történő alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről (EKB/2008/14)

(EKB/2008/14)

73

2008/893/EK

*

Az Európai Központi Bank határozata (2008. november 17.) az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról (EKB/2008/17)

(EKB/2008/17)

76

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2008/894/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUMM/1/2008 határozata (2008. szeptember 16.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az (EUMM Georgia) misszióvezetőjének kinevezéséről | 79 |
| | | 2008/895/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/14/2008 határozata (2008. november 21.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az Európai Unió erők főparancsnokának kinevezéséről | 80 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2008/894/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUMM/1/2008 határozata (2008. szeptember 16.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az (EUMM Georgia) misszióvezetőjének kinevezéséről

79

2008/895/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/14/2008 határozata (2008. november 21.) az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az Európai Unió erők főparancsnokának kinevezéséről

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/1

---

A TANÁCS 1176/2008/EK RENDELETE

(2008. november 27.)

az Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 713/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 15. és 19. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

I.   Előző vizsgálat és meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács a 713/2005/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, egyes széles spektrumú antibiotikumok, nevezetesen nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban kiszerelt amoxicillin-trihidrát, ampicillin-trihidrát és cefalexin (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára, amelyek az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kód alá tartoznak. A vám szintje az egyedileg megnevezett exportőrök esetében 17,3 %-tól 30,3 %-ig terjed, és a többi exportőrtől származó behozatal esetében 32 %-os maradványvám formáját ölti. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 713/2005/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, egyes széles spektrumú antibiotikumok, nevezetesen nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban kiszerelt amoxicillin-trihidrát, ampicillin-trihidrát és cefalexin (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára, amelyek az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kód alá tartoznak. A vám szintje az egyedileg megnevezett exportőrök esetében 17,3 %-tól 30,3 %-ig terjed, és a többi exportőrtől származó behozatal esetében 32 %-os maradványvám formáját ölti.

II.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (2) | A végleges kiegyenlítő vám kivetése nyomán az indiai kormány észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy a két szubvencionálási rendszer (a Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás), valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján a jövedelemadó fizetése alóli mentesség) megváltozott, és hogy ezek a változások tartós jellegűek. Ennek megfelelően hangsúlyozta, hogy a szubvencionálás mértéke valószínűleg csökkent, és ezért a részben e szabályozások alapján hozott intézkedéseket felül kellene vizsgálni. |
| --- | --- |

(2)

A végleges kiegyenlítő vám kivetése nyomán az indiai kormány észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy a két szubvencionálási rendszer (a Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás), valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján a jövedelemadó fizetése alóli mentesség) megváltozott, és hogy ezek a változások tartós jellegűek. Ennek megfelelően hangsúlyozta, hogy a szubvencionálás mértéke valószínűleg csökkent, és ezért a részben e szabályozások alapján hozott intézkedéseket felül kellene vizsgálni.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta az indiai kormány által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte meg az alaprendelet 19. cikke alapján indítandó felülvizsgálat indokolásához. A tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítéssel (3) megkezdte a 713/2005/EK rendelet hivatalból történő, részleges időközi felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta az indiai kormány által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte meg az alaprendelet 19. cikke alapján indítandó felülvizsgálat indokolásához. A tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítéssel (3) megkezdte a 713/2005/EK rendelet hivatalból történő, részleges időközi felülvizsgálatát.

| (4) | A részleges időközi felülvizsgálat célja, hogy megállapítsa, folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek az egyik vagy mindkét szubvenciós rendszer támogatásában részesültek, ha elégséges bizonyítékokat terjesztettek be a vizsgálat megindításáról szóló értesítés erre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – felméri annak a szükségességét is, hogy felül kell-e vizsgálni a meglévő intézkedések szintjét meghatározó vizsgálat során együttműködő egyéb vállalatokra alkalmazandó intézkedéseket és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó fennmaradó intézkedést is. |
| --- | --- |

(4)

A részleges időközi felülvizsgálat célja, hogy megállapítsa, folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek az egyik vagy mindkét szubvenciós rendszer támogatásában részesültek, ha elégséges bizonyítékokat terjesztettek be a vizsgálat megindításáról szóló értesítés erre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – felméri annak a szükségességét is, hogy felül kell-e vizsgálni a meglévő intézkedések szintjét meghatározó vizsgálat során együttműködő egyéb vállalatokra alkalmazandó intézkedéseket és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó fennmaradó intézkedést is.

III.   Vizsgálati időszak

| (5) | A vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

IV.   A vizsgálatban érintett felek

| (6) | A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az indiai kormányt és az előző vizsgálat folyamán együttműködő azon indiai exportáló gyártókat, amelyeket a 713/2005/EK rendelet is említ, a részleges időközi vizsgálat megindításáról szóló értesítés felsorol, és amelyekről megállapították, hogy a két állítólag megváltoztatott szubvenciós rendszer valamelyikéből előnyük származott, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt feleknek megvolt a lehetőségük arra, hogy írásban ismertessék a véleményüket, és meghallgatást kérjenek. A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és szükség esetén figyelembe vették. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az indiai kormányt és az előző vizsgálat folyamán együttműködő azon indiai exportáló gyártókat, amelyeket a 713/2005/EK rendelet is említ, a részleges időközi vizsgálat megindításáról szóló értesítés felsorol, és amelyekről megállapították, hogy a két állítólag megváltoztatott szubvenciós rendszer valamelyikéből előnyük származott, valamint a közösségi gyártókat. Az érdekelt feleknek megvolt a lehetőségük arra, hogy írásban ismertessék a véleményüket, és meghallgatást kérjenek. A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és szükség esetén figyelembe vették.

| (7) | Tekintettel a felülvizsgálati eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a felülvizsgálati eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz.

| (8) | Összesen csak két exportáló gyártó jelentkezett, és nyújtotta be a mintavételhez kért információt. Ennek következtében a mintavételi technikák alkalmazását nem tekintették szükségesnek. |
| --- | --- |

(8)

Összesen csak két exportáló gyártó jelentkezett, és nyújtotta be a mintavételhez kért információt. Ennek következtében a mintavételi technikák alkalmazását nem tekintették szükségesnek.

| (9) | Az egyik említett exportáló gyártó azonban mintavétellel kapcsolatos válaszában azt állította, hogy nem származott előnye a két állítólag megváltoztatott támogatási rendszerből (azaz a Duty Entitlement Passbook szabályozás [vámhitel-szabályozás], valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján jövedelemadó fizetése alóli mentesség), sem a hatályos intézkedések megállapításához vezető vizsgálat, sem a felülvizsgálati eljárás folyamán. Emellett a fenti vállalat nem működött együtt az eredeti vizsgálatban, és nem határoztak meg olyan különleges indokot, amiért az összes többi vállalatra, köztük az említettre is alkalmazandó fennmaradó intézkedéseket hozzá kellett volna igazítani. A vállalat tehát nem felelt meg a részleges időközi felülvizsgálatra való jogosultság a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 4. pontjában meghatározott feltételeinek, és ezért a felülvizsgálatban nem vehetett részt. A vállalatot erről megfelelően értesítették. |
| --- | --- |

(9)

Az egyik említett exportáló gyártó azonban mintavétellel kapcsolatos válaszában azt állította, hogy nem származott előnye a két állítólag megváltoztatott támogatási rendszerből (azaz a Duty Entitlement Passbook szabályozás [vámhitel-szabályozás], valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján jövedelemadó fizetése alóli mentesség), sem a hatályos intézkedések megállapításához vezető vizsgálat, sem a felülvizsgálati eljárás folyamán. Emellett a fenti vállalat nem működött együtt az eredeti vizsgálatban, és nem határoztak meg olyan különleges indokot, amiért az összes többi vállalatra, köztük az említettre is alkalmazandó fennmaradó intézkedéseket hozzá kellett volna igazítani. A vállalat tehát nem felelt meg a részleges időközi felülvizsgálatra való jogosultság a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 4. pontjában meghatározott feltételeinek, és ezért a felülvizsgálatban nem vehetett részt. A vállalatot erről megfelelően értesítették.

| (10) | A Bizottság kérdőíveket küldött az egyetlen együttműködő, a vizsgálat feltételeinek megfelelő exportáló gyártónak (Ranbaxy Laboratories Ltd) és az indiai kormánynak. Mind a gyártó, mind a kormány válaszolt. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőíveket küldött az egyetlen együttműködő, a vizsgálat feltételeinek megfelelő exportáló gyártónak (Ranbaxy Laboratories Ltd) és az indiai kormánynak. Mind a gyártó, mind a kormány válaszolt.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A következő érdekelt felek telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor:






  1. | Indiai kormány
  Kereskedelmi Minisztérium, Újdelhi. |
| --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A következő érdekelt felek telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor:

1.

Indiai kormány

Kereskedelmi Minisztérium, Újdelhi.

| 2. | Indiai exportáló gyártók
  Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi. |
| --- | --- |

2.

Indiai exportáló gyártók

Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi.

V.   Az információk közzététele és az eljárás magyarázata

| (12) | Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az egyetlen együttműködő indiai gyártóra alkalmazandó, hatályban levő vámszint módosítására vonatkozóan ajánlást szándékoztak tenni, és meg kívánták hosszabbítani a fennálló intézkedéseket mindazon vállalatok számára, amelyek nem működnek együtt a jelenlegi részleges időközi vizsgálat során. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(12)

Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az egyetlen együttműködő indiai gyártóra alkalmazandó, hatályban levő vámszint módosítására vonatkozóan ajánlást szándékoztak tenni, és meg kívánták hosszabbítani a fennálló intézkedéseket mindazon vállalatok számára, amelyek nem működnek együtt a jelenlegi részleges időközi vizsgálat során. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (13) | Az e felülvizsgálat által érintett termék azonos a 713/2005/EK rendelet által vizsgált termékkel, nevezetesen az Indiából származó, az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kód alá tartozó, nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban kiszerelt amoxicillin-trihidráttal, ampicillin-trihidráttal és a cefalexinnel. |
| --- | --- |

(13)

Az e felülvizsgálat által érintett termék azonos a 713/2005/EK rendelet által vizsgált termékkel, nevezetesen az Indiából származó, az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kód alá tartozó, nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban kiszerelt amoxicillin-trihidráttal, ampicillin-trihidráttal és a cefalexinnel.

C.   TÁMOGATÁSOK

I.   Bevezetés

| (14) | Az indiai kormány és az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólag támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták meg:






  a) | (a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- | --- |

(14)

Az indiai kormány és az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólag támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták meg:

a)

(a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme);

| b) | vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

b)

vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | Focus Market Scheme; |
| --- | --- |

d)

Focus Market Scheme;

| e) | jövedelemadó rendszerek:






  — | exportjövedelemadó-mentességi rendszer, |
| --- | --- | --- |

e)

jövedelemadó rendszerek:

—

exportjövedelemadó-mentességi rendszer,

| — | kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés; |
| --- | --- |

—

kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés;

| f) | exporthitelrendszer. |
| --- | --- |

f)

exporthitelrendszer.

| (15) | A fent meghatározott a)–d) pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ennek az ügynek a részleges időközi felülvizsgálata szempontjából egyetlen export- és importpolitikai dokumentum releváns: a 2004. szeptember 1-jétől a 2009. március 31-ig tartó időszakra vonatkozó ötéves terv (2004–2009. EXIM (export- és importpolitika). Ezen kívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1–2009. március 31. I. kötet” c. kiadványban határozza meg a 2004–2009 EXIM politikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(15)

A fent meghatározott a)–d) pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ennek az ügynek a részleges időközi felülvizsgálata szempontjából egyetlen export- és importpolitikai dokumentum releváns: a 2004. szeptember 1-jétől a 2009. március 31-ig tartó időszakra vonatkozó ötéves terv (2004–2009. EXIM (export- és importpolitika). Ezen kívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1–2009. március 31. I. kötet” c. kiadványban határozza meg a 2004–2009 EXIM politikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik.

| (16) | A fenti e) pontban említett jövedelemadó-rendszerek a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapulnak, amelyet a költségvetési törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(16)

A fenti e) pontban említett jövedelemadó-rendszerek a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvényen alapulnak, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.

| (17) | A fenti f) pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(17)

A fenti f) pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

| (18) | Az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az indiai kormányt mind a megváltozott, mind a változatlan szabályozások kérdésében az ismertetett rendszerekkel kapcsolatos tényleges helyzet tisztázása és kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás céljából további konzultációkra kérte fel. E konzultációk után a rendszerekre vonatkozó kölcsönös megállapodáson alapuló megoldás hiányában a Bizottság mindezeket a rendszereket bevonta a támogatásra vonatkozó vizsgálatba. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az indiai kormányt mind a megváltozott, mind a változatlan szabályozások kérdésében az ismertetett rendszerekkel kapcsolatos tényleges helyzet tisztázása és kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás céljából további konzultációkra kérte fel. E konzultációk után a rendszerekre vonatkozó kölcsönös megállapodáson alapuló megoldás hiányában a Bizottság mindezeket a rendszereket bevonta a támogatásra vonatkozó vizsgálatba.

II.   Az egyes rendszerek

1.   Előzetes engedélyezési rendszer

a)   Jogalap

| (19) | A rendszer részletes ismertetését a 2004–2009 export- és importpolitikapolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv I 4.1–4.30 fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 713/2005/EK rendelethez vezetett. |
| --- | --- |

(19)

A rendszer részletes ismertetését a 2004–2009 export- és importpolitikapolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv I 4.1–4.30 fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 713/2005/EK rendelethez vezetett.

b)   Jogosultság

| (20) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (21) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A gyártó exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(20)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (21) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A gyártó exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (21) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:






  i. | Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is. |
| --- | --- | --- |

(21)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.

Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.

| ii. | Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja. |
| --- | --- |

ii.

Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.

| iii. | Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni. |
| --- | --- |

iii.

Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.

| iv. | Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. szakaszának b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás. |
| --- | --- |

iv.

Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. szakaszának b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás.

| v. | Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosa, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

v.

Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosa, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt rendelkezésre áll.

| vi. | Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).
  Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportőr csak az érintett termékhez kapcsolódó két alrendszer – azaz i. az előzetes engedélyezés keretében bonyolított tényleges export és ii. az előzetes engedélyezés keretében bonyolított közbenső szállítás – alapján szerzett engedményeket. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

vi.

Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportőr csak az érintett termékhez kapcsolódó két alrendszer – azaz i. az előzetes engedélyezés keretében bonyolított tényleges export és ii. az előzetes engedélyezés keretében bonyolított közbenső szállítás – alapján szerzett engedményeket. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (22) | Azt követően, hogy a 713/2005/EK rendelet előírta a jelenleg hatályos végleges kiegyenlítő vámot, India kormánya módosította az előzetes engedélyekre vonatkozó ellenőrzési rendszert. Konkrétan: az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultja – meghatározott formátumban – jogilag köteles fenntartani „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz a tényleges fogyasztási nyilvántartást. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és helytálló nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedélynek megfelelő fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban. |
| --- | --- |

(22)

Azt követően, hogy a 713/2005/EK rendelet előírta a jelenleg hatályos végleges kiegyenlítő vámot, India kormánya módosította az előzetes engedélyekre vonatkozó ellenőrzési rendszert. Konkrétan: az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultja – meghatározott formátumban – jogilag köteles fenntartani „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz a tényleges fogyasztási nyilvántartást. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és helytálló nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedélynek megfelelő fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban.

| (23) | A felülvizsgálati időszakban az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges export és a közbenső szállítások – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (SION) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. Azt követően, hogy a 713/2005/EK rendelet előírta a jelenleg hatályos végleges kiegyenlítő vámot, az érintett termékre vonatkozó SION-normákat csak 2005 szeptemberéig kellett alkalmazni. 2006 szeptemberében (az amoxicillin-trihidrátra), valamint 2007 áprilisában (az ampicillin-trihidrátra és a cefalexinre) új normákat bocsátottak ki. Időközben ad hoc normákat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(23)

A felülvizsgálati időszakban az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges export és a közbenső szállítások – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (SION) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. Azt követően, hogy a 713/2005/EK rendelet előírta a jelenleg hatályos végleges kiegyenlítő vámot, az érintett termékre vonatkozó SION-normákat csak 2005 szeptemberéig kellett alkalmazni. 2006 szeptemberében (az amoxicillin-trihidrátra), valamint 2007 áprilisában (az ampicillin-trihidrátra és a cefalexinre) új normákat bocsátottak ki. Időközben ad hoc normákat alkalmaztak.

| (24) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és az exporttermék előállításához fel kell őket használni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként 6 hónappal meghosszabbítható). |
| --- | --- |

(24)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és az exporttermék előállításához fel kell őket használni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként 6 hónappal meghosszabbítható).

| (25) | Ezen túlmenően a felülvizsgálat megállapította, hogy a nyersanyagokat különböző engedélyek és egymástól eltérő SION-normák alapján importálták, majd azt követően keverték, és fizikailag beépítették egyazon exportáru gyártási folyamatába. Ennek figyelembevételével nem lehetett megállapítani, hogy a vámmentes alapanyagok tekintetében az egyedi engedélyekben meghatározott SION-normák követelményei meghaladják-e az előállított exporttermék referenciamennyiségének gyártásához szükséges anyag mennyiségét. |
| --- | --- |

(25)

Ezen túlmenően a felülvizsgálat megállapította, hogy a nyersanyagokat különböző engedélyek és egymástól eltérő SION-normák alapján importálták, majd azt követően keverték, és fizikailag beépítették egyazon exportáru gyártási folyamatába. Ennek figyelembevételével nem lehetett megállapítani, hogy a vámmentes alapanyagok tekintetében az egyedi engedélyekben meghatározott SION-normák követelményei meghaladják-e az előállított exporttermék referenciamennyiségének gyártásához szükséges anyag mennyiségét.

| (26) | A felülvizsgálat azt is megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket vagy nem tartották be, vagy még nem tesztelték a gyakorlatban. A 2005. május 13-a előtt kiállított előzetes engedélyeknél a szükséges tényleges fogyasztási és készletnyilvántartások (lásd a 18. függeléket) még nem léteztek. A 2005. május 13-a után kiállított előzetes engedélyeknél a szükséges tényleges fogyasztási és készletnyilvántartások szerepelnek ugyan az előírásokban, de az indiai kormány még nem ellenőrizte, hogy e nyilvántartások megfelelnek-e az export- és importpolitika követelményeinek. Az utóbbi esetben a nyilvántartásokat csak külső okleveles könyvvizsgáló vizsgálta meg, ahogy a (22) preambulumbekezdésben említett indiai jogszabályok előírják. Ugyanakkor sem a vállalat, sem az okleveles könyvvizsgáló nem vezetett nyilvántartásokat e tanúsítási eljárás menetéről. Nem volt könyvvizsgálati terv, sem az elvégzett könyvvizsgálatra vonatkozó más igazoló okirat, nem volt nyilvántartásba vett információ sem az alkalmazott módszertanról, sem pedig azokról az egyedi előírásokról, amelyek a gyártási eljárásokkal, az export- és importpolitika követelményeivel és a számviteli eljárásokkal kapcsolatos részletes szakismereteket igénylő ilyen alapos munkához szükségesek. Erre a helyzetre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált exportőr nem tudta bizonyítani, hogy eleget tett a megfelelő export- és importpolitikai rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(26)

A felülvizsgálat azt is megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket vagy nem tartották be, vagy még nem tesztelték a gyakorlatban. A 2005. május 13-a előtt kiállított előzetes engedélyeknél a szükséges tényleges fogyasztási és készletnyilvántartások (lásd a 18. függeléket) még nem léteztek. A 2005. május 13-a után kiállított előzetes engedélyeknél a szükséges tényleges fogyasztási és készletnyilvántartások szerepelnek ugyan az előírásokban, de az indiai kormány még nem ellenőrizte, hogy e nyilvántartások megfelelnek-e az export- és importpolitika követelményeinek. Az utóbbi esetben a nyilvántartásokat csak külső okleveles könyvvizsgáló vizsgálta meg, ahogy a (22) preambulumbekezdésben említett indiai jogszabályok előírják. Ugyanakkor sem a vállalat, sem az okleveles könyvvizsgáló nem vezetett nyilvántartásokat e tanúsítási eljárás menetéről. Nem volt könyvvizsgálati terv, sem az elvégzett könyvvizsgálatra vonatkozó más igazoló okirat, nem volt nyilvántartásba vett információ sem az alkalmazott módszertanról, sem pedig azokról az egyedi előírásokról, amelyek a gyártási eljárásokkal, az export- és importpolitika követelményeivel és a számviteli eljárásokkal kapcsolatos részletes szakismereteket igénylő ilyen alapos munkához szükségesek. Erre a helyzetre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált exportőr nem tudta bizonyítani, hogy eleget tett a megfelelő export- és importpolitikai rendelkezéseknek.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (27) | Az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett az előzetes engedélyezésre vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy a (24) preambulumbekezdésben leírt helyzet ellenére meg lehetett állapítani, hogy az egyedi engedélyekben meghatározott SION-normák követelményei meghaladták-e az előállított exporttermék referenciamennyiségének gyártásához szükséges anyagmennyiséget, valamint hogy a cég igen pontos valós fogyasztási nyilvántartást vezetett. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a termelési nyilvántartások maguk is bizonyították, hogy lehetetlen volt egy-egy adott engedélyre (a referenciamennyiség előállításához szükséges anyagmennyiség) megbízható viszonyítási alapot meghatározni, a különböző alkalmazható SION-normákat és a gyártáshoz felhasznált, nem homogén nyersanyagkeveréket figyelembe véve. Emellett megállapították azt is, hogy a rendszer keretében behozott nyersanyagokat az érintett terméken kívüli termékek előállítására is felhasználták. Ezzel gyakorlatilag kudarcot vall minden arra irányuló kísérlet, hogy a vizsgált termékkel kapcsolatos hozamokat kiszámítsák. Emellett a vállalat – az indiai kormány vonatkozó rendelkezéseit megszegve – nem vezette az export- és importpolitika által (lásd a 18. mellékletet) megkövetelt fogyasztási nyilvántartást, amelynek célja, hogy a tényleges fogyasztás érthető nyomon követését és ellenőrzését biztosítsa. A vállalat azt is állította, hogy az alaprendelet 26. cikke (1) bekezdése nem jogosítja fel a Bizottságot arra, hogy megvizsgálja a független okleveles könyvvizsgáló feljegyzéseit. A vállalat szerint a bizonylatot el kell fogadni, hacsak nem indokolt arra a következtetésre jutni, hogy a könyvvizsgáló hamis bizonylatot állított ki. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az okleveles könyvvizsgáló által végzett ellenőrzési folyamat és a megfelelő igazolás kibocsátása az indiai kormány saját export-import politikájában előírt ellenőrzési rendszer része, amint ezt a (22) preambulumbekezdés is leírja. A Bizottságnak ezért meg kellett vizsgálnia, hogy a fent említett ellenőrzési rendszert ténylegesen alkalmazzák-e. Ezenkívül az alaprendelet 11. cikke (8) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia a felülvizsgálat folyamán benyújtott információkat, amelyeken a következtetések alapulnak.
  Az, hogy sem a vállalat, sem a kijelölt okleveles könyvvizsgáló nem rendelkezik az export-import politika által előírt bizonylat kiadásához elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó iratokkal, azt bizonyítja, hogy a vállalat nem képes bizonyítani, hogy a releváns export- és importpolitikai előírásokat betartották. A vállalat vitatta, hogy az indiai kormány még nem ellenőrizte, hogy nyilvántartásai megfelelnek-e az export- és importpolitika követelményeinek, de kijelentése alátámasztására semmilyen konkrét bizonyítékot nem mutatott be. Azt is állították, hogy az egyetlen együttműködő gyártó tényleges fogyasztása minden felhasznált anyag tekintetében meghaladta a SION-normák követelményeit, és hogy nem volt túlzott vámvisszatérítés. Figyelembe véve azonban a helyszínen tapasztalt tényleges helyzetet (azaz a nyersanyagok és az előállított termékek keverése, különböző SION normák alkalmazása, az export- és importpolitika által előírt fogyasztási nyilvántartások hiánya), és az indiai kormány végleges ellenőrzési eljárásainak befejezésére várva, egyelőre lehetetlen kiszámítani a tényleges fogyasztást és az ebből következő vámvisszatérítést engedélyenként és SION-normánként. Ennek következtében az összes eddig említett állítást el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(27)

Az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett az előzetes engedélyezésre vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy a (24) preambulumbekezdésben leírt helyzet ellenére meg lehetett állapítani, hogy az egyedi engedélyekben meghatározott SION-normák követelményei meghaladták-e az előállított exporttermék referenciamennyiségének gyártásához szükséges anyagmennyiséget, valamint hogy a cég igen pontos valós fogyasztási nyilvántartást vezetett. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a termelési nyilvántartások maguk is bizonyították, hogy lehetetlen volt egy-egy adott engedélyre (a referenciamennyiség előállításához szükséges anyagmennyiség) megbízható viszonyítási alapot meghatározni, a különböző alkalmazható SION-normákat és a gyártáshoz felhasznált, nem homogén nyersanyagkeveréket figyelembe véve. Emellett megállapították azt is, hogy a rendszer keretében behozott nyersanyagokat az érintett terméken kívüli termékek előállítására is felhasználták. Ezzel gyakorlatilag kudarcot vall minden arra irányuló kísérlet, hogy a vizsgált termékkel kapcsolatos hozamokat kiszámítsák. Emellett a vállalat – az indiai kormány vonatkozó rendelkezéseit megszegve – nem vezette az export- és importpolitika által (lásd a 18. mellékletet) megkövetelt fogyasztási nyilvántartást, amelynek célja, hogy a tényleges fogyasztás érthető nyomon követését és ellenőrzését biztosítsa. A vállalat azt is állította, hogy az alaprendelet 26. cikke (1) bekezdése nem jogosítja fel a Bizottságot arra, hogy megvizsgálja a független okleveles könyvvizsgáló feljegyzéseit. A vállalat szerint a bizonylatot el kell fogadni, hacsak nem indokolt arra a következtetésre jutni, hogy a könyvvizsgáló hamis bizonylatot állított ki. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az okleveles könyvvizsgáló által végzett ellenőrzési folyamat és a megfelelő igazolás kibocsátása az indiai kormány saját export-import politikájában előírt ellenőrzési rendszer része, amint ezt a (22) preambulumbekezdés is leírja. A Bizottságnak ezért meg kellett vizsgálnia, hogy a fent említett ellenőrzési rendszert ténylegesen alkalmazzák-e. Ezenkívül az alaprendelet 11. cikke (8) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia a felülvizsgálat folyamán benyújtott információkat, amelyeken a következtetések alapulnak.

Az, hogy sem a vállalat, sem a kijelölt okleveles könyvvizsgáló nem rendelkezik az export-import politika által előírt bizonylat kiadásához elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó iratokkal, azt bizonyítja, hogy a vállalat nem képes bizonyítani, hogy a releváns export- és importpolitikai előírásokat betartották. A vállalat vitatta, hogy az indiai kormány még nem ellenőrizte, hogy nyilvántartásai megfelelnek-e az export- és importpolitika követelményeinek, de kijelentése alátámasztására semmilyen konkrét bizonyítékot nem mutatott be. Azt is állították, hogy az egyetlen együttműködő gyártó tényleges fogyasztása minden felhasznált anyag tekintetében meghaladta a SION-normák követelményeit, és hogy nem volt túlzott vámvisszatérítés. Figyelembe véve azonban a helyszínen tapasztalt tényleges helyzetet (azaz a nyersanyagok és az előállított termékek keverése, különböző SION normák alkalmazása, az export- és importpolitika által előírt fogyasztási nyilvántartások hiánya), és az indiai kormány végleges ellenőrzési eljárásainak befejezésére várva, egyelőre lehetetlen kiszámítani a tényleges fogyasztást és az ebből következő vámvisszatérítést engedélyenként és SION-normánként. Ennek következtében az összes eddig említett állítást el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor.

e)   Következtetés

| (28) | A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amelyből a vizsgált exportőrnek előnye származott. |
| --- | --- |

(28)

A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amelyből a vizsgált exportőrnek előnye származott.

| (29) | Ezen túlmenően a fizikai exportra és a kváziexportra vonatkozó előzetes engedélyek jogilag nyilvánvalóan az exportteljesítménytől függnek, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(29)

Ezen túlmenően a fizikai exportra és a kváziexportra vonatkozó előzetes engedélyek jogilag nyilvánvalóan az exportteljesítménytől függnek, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a jelen esetben alkalmazott két alrendszer egyike sem tekinthető megengedhető vámvisszatérítési rendszernek, illetve helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámvisszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja és a helyettesítő vámvisszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. 2. pontja). A SION-normák önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mivel a különböző normák szerinti mennyiségekre vonatkozó engedélyek alapján, vámmentesen importált alapanyagokat az adott exporttermék előállításához egyazon gyártási eljárás során keverik. Az ilyen eljárás nem teszi lehetővé az indiai kormány számára, hogy kellő pontossággal ellenőrizzék az exportra gyártott termék előállítása során felhasznált alapanyagok mennyiségét, valamint azt, hogy melyik SION-norma referenciaértéke alapján kell őket összevetni. Ezen túlmenően a megfelelően vezetett tényleges fogyasztási nyilvántartáson alapuló hatékony ellenőrzést a hatóságok vagy nem végezték el, vagy még nem fejezték be. Az indiai kormány továbbá nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagokra vonatkozóan, noha hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában rendes körülmények között el kellett volna végezniük (az alaprendelet II. melléklete II. 5. pontja és III. melléklete II. 3. pontja). Végezetül az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési eljárásban való részvétele nem javított az ellenőrzési rendszeren, mivel nem léteznek részletes szabályok arra nézve, hogy az okleveles könyvvizsgálóknak hogyan kellene elvégezniük a rájuk bízott feladatokat; továbbá a vizsgálat során ismertetett információk alapján nem lehetett megállapítani, hogy az alaprendeletben előírt, fent említett szabályokat betartották-e. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a jelen esetben alkalmazott két alrendszer egyike sem tekinthető megengedhető vámvisszatérítési rendszernek, illetve helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámvisszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja és a helyettesítő vámvisszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. 2. pontja). A SION-normák önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mivel a különböző normák szerinti mennyiségekre vonatkozó engedélyek alapján, vámmentesen importált alapanyagokat az adott exporttermék előállításához egyazon gyártási eljárás során keverik. Az ilyen eljárás nem teszi lehetővé az indiai kormány számára, hogy kellő pontossággal ellenőrizzék az exportra gyártott termék előállítása során felhasznált alapanyagok mennyiségét, valamint azt, hogy melyik SION-norma referenciaértéke alapján kell őket összevetni. Ezen túlmenően a megfelelően vezetett tényleges fogyasztási nyilvántartáson alapuló hatékony ellenőrzést a hatóságok vagy nem végezték el, vagy még nem fejezték be. Az indiai kormány továbbá nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagokra vonatkozóan, noha hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában rendes körülmények között el kellett volna végezniük (az alaprendelet II. melléklete II. 5. pontja és III. melléklete II. 3. pontja). Végezetül az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési eljárásban való részvétele nem javított az ellenőrzési rendszeren, mivel nem léteznek részletes szabályok arra nézve, hogy az okleveles könyvvizsgálóknak hogyan kellene elvégezniük a rájuk bízott feladatokat; továbbá a vizsgálat során ismertetett információk alapján nem lehetett megállapítani, hogy az alaprendeletben előírt, fent említett szabályokat betartották-e.

| (31) | Ez a két alrendszer tehát kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(31)

Ez a két alrendszer tehát kiegyenlíthető.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (32) | Engedélyezett vámvisszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámvisszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a túlzott mértékű vámelengedések egyenlíthetők ki, feltéve hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. A megfelelő nyomon követési eljárás hiányának megállapítása esetén a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt tehát nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Amint azt az alaprendelet II. mellékletének (II) bekezdése és III. mellékletének (II) bekezdése kimondja, e többletvámkedvezmények kiszámítása nem a vizsgáló hatóság kötelessége. Ezzel szemben az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(32)

Engedélyezett vámvisszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámvisszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a túlzott mértékű vámelengedések egyenlíthetők ki, feltéve hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. A megfelelő nyomon követési eljárás hiányának megállapítása esetén a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt tehát nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Amint azt az alaprendelet II. mellékletének (II) bekezdése és III. mellékletének (II) bekezdése kimondja, e többletvámkedvezmények kiszámítása nem a vizsgáló hatóság kötelessége. Ezzel szemben az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (33) | Az előzetes engedélyt igénybe vevő exportőrnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során az érintett termékre alkalmazott két alrendszer keretében importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyerése során szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(33)

Az előzetes engedélyt igénybe vevő exportőrnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során az érintett termékre alkalmazott két alrendszer keretében importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyerése során szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (34) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő gyártó esetében 8,2 %. |
| --- | --- |

(34)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő gyártó esetében 8,2 %.

2.   Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás – DEPBS)

a)   Jogalap

| (35) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009 export- és importpolitika 4.3. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(35)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009 export- és importpolitika 4.3. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv 4. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (36) | E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult. |
| --- | --- |

(36)

E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult.

c)   A vámhitel-szabályozási rendszer gyakorlati végrehajtása

| (37) | A jogosult exportőr kérhet DEPBS-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen arányt, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a SION-normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezetten importált részét és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére. |
| --- | --- |

(37)

A jogosult exportőr kérhet DEPBS-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen arányt, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a SION-normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezetten importált részét és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére.

| (38) | Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy export-szállítólevelet, amely többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra adandó DEPBS-hitel összegét. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló DEPBS-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány. Ennélfogva a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(38)

Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy export-szállítólevelet, amely többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra adandó DEPBS-hitel összegét. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló DEPBS-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány. Ennélfogva a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására nincs lehetőség.

| (39) | A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók. |
| --- | --- |

(39)

A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók.

| (40) | A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan nyújtják be, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitel kérésére nincsenek. A DEPBS-t kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009. eljárási kézikönyv I. része 4.47. pontja alatt említett beadási határidőkön kívül kérelmeznek. Emellett – mint az eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidőkön kívül érkezett kérelmeket kisebb bírság kifizetése (a hitel 10 %-a) ellenében mindig figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

(40)

A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan nyújtják be, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitel kérésére nincsenek. A DEPBS-t kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009. eljárási kézikönyv I. része 4.47. pontja alatt említett beadási határidőkön kívül kérelmeznek. Emellett – mint az eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidőkön kívül érkezett kérelmeket kisebb bírság kifizetése (a hitel 10 %-a) ellenében mindig figyelembe lehet venni.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (41) | A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a DEPBS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy a DEPB-kedvezményt nem kell kiegyenlíteni, mert az érintett termékre nem kapták meg. A cég nem hozott fel azonban egyetlen olyan érvet sem, amely alapján a rendszer gyakorlati végrehajtását – lásd a (37)–(40) preambulumbekezdést – vitatni lehetne. A vállalat azt is állította, hogy a megadott kedvezmény kiszámításához csak a felülvizsgálati időszak alatt folytatott kivitelekre vonatkozó hitelösszegeket kell figyelembe venni, de nem támasztotta alá, hogy az a számítási mód, amelyet mind a jelenlegi, mind pedig az előző, vagyis a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat alatt használtak, miért nem felel meg az alaprendelet rendelkezéseinek. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(41)

A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a DEPBS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy a DEPB-kedvezményt nem kell kiegyenlíteni, mert az érintett termékre nem kapták meg. A cég nem hozott fel azonban egyetlen olyan érvet sem, amely alapján a rendszer gyakorlati végrehajtását – lásd a (37)–(40) preambulumbekezdést – vitatni lehetne. A vállalat azt is állította, hogy a megadott kedvezmény kiszámításához csak a felülvizsgálati időszak alatt folytatott kivitelekre vonatkozó hitelösszegeket kell figyelembe venni, de nem támasztotta alá, hogy az a számítási mód, amelyet mind a jelenlegi, mind pedig az előző, vagyis a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat alatt használtak, miért nem felel meg az alaprendelet rendelkezéseinek. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor.

e)   A DEPBS-el kapcsolatos következtetések

| (42) | A DEPBS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve a kormány esedékes vámbevételeit. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását. |
| --- | --- |

(42)

A DEPBS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve a kormány esedékes vámbevételeit. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását.

| (43) | Ezen túlmenően a DEPBS egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(43)

Ezen túlmenően a DEPBS egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető.

| (44) | Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. mellékletei értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a DEPBS-támogatásokra függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, amelyek minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. |
| --- | --- |

(44)

Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. mellékletei értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a DEPBS-támogatásokra függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, amelyek minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (45) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 713/2005/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Ekkor az indiai kormány lemondhat a vámok beszedéséről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet sem a támogatás odaítéléséről, sem a támogatás összegéről. A DEPBS-kulcsok változása a tényleges kivitel és a DEPBS-engedély kiadása között nem érinti visszamenőleg az előny mértékét. Emellett az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a DEPBS-hitelt az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 713/2005/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Ekkor az indiai kormány lemondhat a vámok beszedéséről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet sem a támogatás odaítéléséről, sem a támogatás összegéről. A DEPBS-kulcsok változása a tényleges kivitel és a DEPBS-engedély kiadása között nem érinti visszamenőleg az előny mértékét. Emellett az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a DEPBS-hitelt az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el.

| (46) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (47) | E rendszer keretében a felülvizsgálati időszak során megállapítható támogatás mértéke az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében 2,1 %. |
| --- | --- |

(47)

E rendszer keretében a felülvizsgálati időszak során megállapítható támogatás mértéke az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében 2,1 %.

3.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (EPCGS)

a)   Jogalap

| (48) | A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es export- és importpolitika 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg. |
| --- | --- |

(48)

A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es export- és importpolitika 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg.

b)   Jogosultság

| (49) | E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(49)

E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (50) | Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb 10 éves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelem alapján és díjfizetés ellenében – a beruházási javak exportösztönzési rendszerének használatára feljogosító engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig ténylegesen (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os vámtételt, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nulla százalékos vámtételt kellett alkalmazni. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb 10 éves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelem alapján és díjfizetés ellenében – a beruházási javak exportösztönzési rendszerének használatára feljogosító engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig ténylegesen (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os vámtételt, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nulla százalékos vámtételt kellett alkalmazni. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.

| (51) | Az EPCGS-engedély jogosultja belföldről is beszerezheti a beruházási javakat. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az EPCGS-engedély egyik tulajdonosának szállított beruházási javakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(51)

Az EPCGS-engedély jogosultja belföldről is beszerezheti a beruházási javakat. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az EPCGS-engedély egyik tulajdonosának szállított beruházási javakra vonatkozóan.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (52) | A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a EPCGS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy az általánosan elfogadott számviteli elvek szerint a beruházási javakat a gyártási eljárás során felhasználják. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat nem támasztotta alá ezt az állítását az „általánosan elfogadott számviteli elvek” kitétel kifejtésével, sem a rendszerre vonatkozó export- és importpolitikai előírások szerinti, valamint a gyártási folyamatban felhasznált alapanyagok meghatározása alapján végzett elemzésével, ahogyan az alaprendelet II. melléklete előírja. A vállalat azzal is érvelt, hogy a vállalat értékcsökkenési időszakát mint rendes értékcsökkenési időszakot kellett volna figyelembe venni. Ez a megközelítés azonban ellentétes az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelő rendelkezésével. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(52)

A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a EPCGS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy az általánosan elfogadott számviteli elvek szerint a beruházási javakat a gyártási eljárás során felhasználják. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat nem támasztotta alá ezt az állítását az „általánosan elfogadott számviteli elvek” kitétel kifejtésével, sem a rendszerre vonatkozó export- és importpolitikai előírások szerinti, valamint a gyártási folyamatban felhasznált alapanyagok meghatározása alapján végzett elemzésével, ahogyan az alaprendelet II. melléklete előírja. A vállalat azzal is érvelt, hogy a vállalat értékcsökkenési időszakát mint rendes értékcsökkenési időszakot kellett volna figyelembe venni. Ez a megközelítés azonban ellentétes az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelő rendelkezésével. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor.

e)   Következtetések az EPCG-rendszerrel kapcsolatban

| (53) | A EPCGS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. India kormánya részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel ez az engedmény csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(53)

A EPCGS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. India kormánya részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel ez az engedmény csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (54) | Az EPCGS továbbá az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, mivel exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(54)

Az EPCGS továbbá az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, mivel exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (55) | Végeredményben ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezmény-rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(55)

Végeredményben ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezmény-rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (56) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az antibiotikum iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott előny teljes értékének megállapítása érdekében. E célra megfelelőnek ítélték az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(56)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az antibiotikum iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott előny teljes értékének megállapítása érdekében. E célra megfelelőnek ítélték az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (57) | E rendszer keretében a felülvizsgálati időszak során megállapítható támogatás mértéke az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében 0,1 %. |
| --- | --- |

(57)

E rendszer keretében a felülvizsgálati időszak során megállapítható támogatás mértéke az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében 0,1 %.

4.   Exporthitelrendszer (ECS)

a)   Jogalap

| (58) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08” című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(58)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08” című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Jogosultság

| (59) | E rendszer igénybevételére a gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(59)

E rendszer igénybevételére a gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (60) | E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, melyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. A jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(60)

E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, melyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. A jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (61) | Az IKB körrendeletének eredményeként az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt. |
| --- | --- |

(61)

Az IKB körrendeletének eredményeként az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (62) | A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a ECS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy i. nem vehető igénybe állami finanszírozás devizában az exporthitelek területén; ii. hogy a devizában adott exporthitel alacsony kamatlába a vállalat jó hitelképességével magyarázható, és iii. a devizában adott hitel referencia-kamatlába nem lehet azonos az indiai rúpiában adott hitelével. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mind az indiai rúpiában, mind a devizában nyújtott exporthitelelekre ugyanaz a jegybanki körrendelet érvényes, amelynek gyakorlati végrehajtását a (60) és (61) preambulumbekezdés írja le, és amelynek részletes és korlátozó rendelkezései bizonyítják, hogy a devizában finanszírozott exporthiteleket és az alkalmazott kamatlábakat világosan megfogalmazott kormányutasítások szabályozzák. A referencia-kamatlábat illetően megjegyzendő, hogy a vállalat azt az indiai rúpiában kapott hitelére jelentette be, és hogy – a körrendelet megfelelő rendelkezései szerint – az exportőrök szabadon megválaszthatják, hogy a hitelt rúpiában vagy devizában veszik igénybe. Ezért megfelelő referenciaértékként azt az egyetlen bejelentett kamatlábat használni, amelyet a vállalat rendes indiai kamatlábként jelzett. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(62)

A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a ECS-re vonatkozóan. A vállalat azt állította, hogy i. nem vehető igénybe állami finanszírozás devizában az exporthitelek területén; ii. hogy a devizában adott exporthitel alacsony kamatlába a vállalat jó hitelképességével magyarázható, és iii. a devizában adott hitel referencia-kamatlába nem lehet azonos az indiai rúpiában adott hitelével. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mind az indiai rúpiában, mind a devizában nyújtott exporthitelelekre ugyanaz a jegybanki körrendelet érvényes, amelynek gyakorlati végrehajtását a (60) és (61) preambulumbekezdés írja le, és amelynek részletes és korlátozó rendelkezései bizonyítják, hogy a devizában finanszírozott exporthiteleket és az alkalmazott kamatlábakat világosan megfogalmazott kormányutasítások szabályozzák. A referencia-kamatlábat illetően megjegyzendő, hogy a vállalat azt az indiai rúpiában kapott hitelére jelentette be, és hogy – a körrendelet megfelelő rendelkezései szerint – az exportőrök szabadon megválaszthatják, hogy a hitelt rúpiában vagy devizában veszik igénybe. Ezért megfelelő referenciaértékként azt az egyetlen bejelentett kamatlábat használni, amelyet a vállalat rendes indiai kamatlábként jelzett. Ennek következtében ezeket az állításokat el kell utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor.

e)   Következtetések az ECS-ről

| (63) | Az ECS-hitelnek az (58) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezenkívül a kereskedelmi bankok nem lennének kötelesek a hitelt felvevő ügyfelekre áthárítani a devizában felvett exporthitelek esetleg előnyösebb kamatlábait. |
| --- | --- |

(63)

Az ECS-hitelnek az (58) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezenkívül a kereskedelmi bankok nem lennének kötelesek a hitelt felvevő ügyfelekre áthárítani a devizában felvett exporthitelek esetleg előnyösebb kamatlábait.

| (64) | Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatások létrejöttéhez sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz hogy az indiai kormánynak meg kell térítenie a kereskedelmi bankoknak kiadásaikat. Ehhez elegendő egy kormányzati utasítás, amely az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjaiban ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozik. A jegybank közintézmény és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ, (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(64)

Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatások létrejöttéhez sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz hogy az indiai kormánynak meg kell térítenie a kereskedelmi bankoknak kiadásaikat. Ehhez elegendő egy kormányzati utasítás, amely az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjaiban ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozik. A jegybank közintézmény és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ, (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (65) | A támogatás összegét annak a különbségnek az alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetett kamat és az egyetlen együttműködő exportőr szokásos kereskedelmi hitelei esetében fizetett kamatláb között áll fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. |
| --- | --- |

(65)

A támogatás összegét annak a különbségnek az alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetett kamat és az egyetlen együttműködő exportőr szokásos kereskedelmi hitelei esetében fizetett kamatláb között áll fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.

| (66) | A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 1,3 %. |
| --- | --- |

(66)

A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 1,3 %.

5.   Jövedelemadó-rendszerek

a)   Jövedelemadó-mentességi rendszer (ITES)

| (67) | E rendszer keretében az exportőrök az exportértékesítésből származó nyereségre részleges jövedelemadó-mentességben részesülhettek. E mentesség jogalapját a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza állapította meg. |
| --- | --- |

(67)

E rendszer keretében az exportőrök az exportértékesítésből származó nyereségre részleges jövedelemadó-mentességben részesülhettek. E mentesség jogalapját a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza állapította meg.

| (68) | Ezt a rendelkezést a 2005–2006-os pénzügyi évtől (azaz a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó pénzügyi évtől) eltörölték, és így a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza 2004. március 31-től már semmilyen kedvezményt nem biztosít. Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak során e rendszer keretében semmilyen kedvezményben nem részesült. Következésképpen mivel a rendszert visszavonták, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem kell kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

(68)

Ezt a rendelkezést a 2005–2006-os pénzügyi évtől (azaz a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó pénzügyi évtől) eltörölték, és így a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza 2004. március 31-től már semmilyen kedvezményt nem biztosít. Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak során e rendszer keretében semmilyen kedvezményben nem részesült. Következésképpen mivel a rendszert visszavonták, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem kell kiegyenlíteni.

b)   Kutatás-fejlesztési jövedelemadó-ösztönzés (ITIRAD)

i.   Jogalap

| (69) | Az ITIRAD részletes leírása a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszában található. |
| --- | --- |

(69)

Az ITIRAD részletes leírása a jövedelemadó-törvény 35(2AB). szakaszában található.

ii.   Jogosultság

| (70) | E rendszer keretében a biotechnológiában vagy gyógyszerek, gyógyszerkészítmények, vegyszerek, elektronikus berendezések, számítógépek, telekommunikációs berendezések, illetve hasonló meghatározandó termékek gyártásában vagy előállításában részt vevő vállalatok jogosultak kedvezményre. |
| --- | --- |

(70)

E rendszer keretében a biotechnológiában vagy gyógyszerek, gyógyszerkészítmények, vegyszerek, elektronikus berendezések, számítógépek, telekommunikációs berendezések, illetve hasonló meghatározandó termékek gyártásában vagy előállításában részt vevő vállalatok jogosultak kedvezményre.

iii.   Gyakorlati végrehajtás

| (71) | Az indiai kormány Tudományos és Ipari Kutatási Minisztériuma által jóváhagyott saját kutatási és fejlesztési létesítmények bármely költsége esetében (a földterület és az épület költségein kívül) a jövedelemadóból a ténylegesen felmerült költségek 150 %-ának megfelelő összeget lehet levonni. Ezáltal a jövedelemadó-alap és következésképpen a jövedelemadó mesterségesen csökken, mert a levonás harmadrészben fiktív költségekre (azaz ténylegesen fel nem merült költségekre) vonatkozik. |
| --- | --- |

(71)

Az indiai kormány Tudományos és Ipari Kutatási Minisztériuma által jóváhagyott saját kutatási és fejlesztési létesítmények bármely költsége esetében (a földterület és az épület költségein kívül) a jövedelemadóból a ténylegesen felmerült költségek 150 %-ának megfelelő összeget lehet levonni. Ezáltal a jövedelemadó-alap és következésképpen a jövedelemadó mesterségesen csökken, mert a levonás harmadrészben fiktív költségekre (azaz ténylegesen fel nem merült költségekre) vonatkozik.

iv.   A közzétételt követő észrevételek

| (72) | Az ITIRAD-ra vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(72)

Az ITIRAD-ra vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

v.   Az ITIRAD-dal kapcsolatos következtetések

| (73) | A ITIRAD az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A JT 35(2AB). szakasza szerinti mesterséges adóalap-csökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a jövedelemadó-csökkentés előnyt biztosít a vállalatnak, mivel növeli annak likviditását. |
| --- | --- |

(73)

A ITIRAD az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A JT 35(2AB). szakasza szerinti mesterséges adóalap-csökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenkívül a jövedelemadó-csökkentés előnyt biztosít a vállalatnak, mivel növeli annak likviditását.

| (74) | A JT 35(2AB). szakaszának megfogalmazása azonban azt bizonyítja, hogy az ITIRAD az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében jog szerint egyedi és ezért kiegyenlíthető. Az e rendszerre való jogosultságot nem az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett objektív és semleges kritériumok vezérlik. Az e rendszer szerinti előnyök csak egyes gazdasági ágazatok számára érhetők el, mivel az indiai kormány e rendszert nem tette elérhetővé az összes ágazat részére. E korlátozás a rendszert egyedivé teszi, mivel az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésében használt „gazdasági ágazatok csoportja” kategória egyes ágazatokra való korlátozással egyenértékű. Ez a korlátozás nem gazdasági jellegű, és nem is horizontális, mint az alkalmazottak száma vagy a vállalat mérete lenne. |
| --- | --- |

(74)

A JT 35(2AB). szakaszának megfogalmazása azonban azt bizonyítja, hogy az ITIRAD az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében jog szerint egyedi és ezért kiegyenlíthető. Az e rendszerre való jogosultságot nem az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett objektív és semleges kritériumok vezérlik. Az e rendszer szerinti előnyök csak egyes gazdasági ágazatok számára érhetők el, mivel az indiai kormány e rendszert nem tette elérhetővé az összes ágazat részére. E korlátozás a rendszert egyedivé teszi, mivel az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésében használt „gazdasági ágazatok csoportja” kategória egyes ágazatokra való korlátozással egyenértékű. Ez a korlátozás nem gazdasági jellegű, és nem is horizontális, mint az alkalmazottak száma vagy a vállalat mérete lenne.

vi.   A támogatás összegének kiszámítása

| (75) | A szubvenció összegét a felülvizsgálati időszakban a JT 35(2AB). szakasza rendelkezéseinek alkalmazása, illetve nem alkalmazása esetén esedékes jövedelemadó-különbség alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. |
| --- | --- |

(75)

A szubvenció összegét a felülvizsgálati időszakban a JT 35(2AB). szakasza rendelkezéseinek alkalmazása, illetve nem alkalmazása esetén esedékes jövedelemadó-különbség alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.

| (76) | A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 0,1 %. |
| --- | --- |

(76)

A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 0,1 %.

6.   Focus Market Scheme (FMS)

a)   Jogalap

| (77) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 3. fejezetének 9. pontja és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete 3. fejezetének 20. pontja tartalmazza. |
| --- | --- |

(77)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 3. fejezetének 9. pontja és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete 3. fejezetének 20. pontja tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (78) | E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult. |
| --- | --- |

(78)

E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (79) | E rendszer keretében minden terméknek a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 37 C. mellékletében felsorolt országokba irányuló kivitelei az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosultak. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakott termékekét, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek/exportra specializálódó egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek. |
| --- | --- |

(79)

E rendszer keretében minden terméknek a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 37 C. mellékletében felsorolt országokba irányuló kivitelei az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosultak. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakott termékekét, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek/exportra specializálódó egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.

| (80) | A rendszer keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve. |
| --- | --- |

(80)

A rendszer keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve.

| (81) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak szállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(81)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak szállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (82) | A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a FMS-re vonatkozóan. A vállalat azzal érvelt, hogy a rendszer földrajzilag más országokhoz kötődik, és nem képezheti kiegyenlítés tárgyát az EK részéről. Nem tudta azonban vitatni sem a rendszer gyakorlati végrehajtását, sem az FMS nyújtotta előnyök felhasználásának módját, amelyeket a (79)–(81) preambulumbekezdés tartalmaz. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(82)

A közzététel után az egyetlen együttműködő gyártó észrevételeket tett a FMS-re vonatkozóan. A vállalat azzal érvelt, hogy a rendszer földrajzilag más országokhoz kötődik, és nem képezheti kiegyenlítés tárgyát az EK részéről. Nem tudta azonban vitatni sem a rendszer gyakorlati végrehajtását, sem az FMS nyújtotta előnyök felhasználásának módját, amelyeket a (79)–(81) preambulumbekezdés tartalmaz. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. Végezetül a vállalat észrevételeket közölt egy számítási hibáról is; ezt a beterjesztést helyénvalónak találták, és figyelembe vették a támogatási összeg kiszámításakor.

e)   Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

| (83) | Az FMS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A FMS-vámhitel India kormánya pénzügyi hozzájárulásának minősül, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a FMS-vámhitel előnyt biztosít az exportőrnek, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(83)

Az FMS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A FMS-vámhitel India kormánya pénzügyi hozzájárulásának minősül, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a FMS-vámhitel előnyt biztosít az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

| (84) | Ezen túlmenően a FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(84)

Ezen túlmenően a FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (85) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Nincs rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i. pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében véve. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy egyáltalán importálnak-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a FMS igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Nincs rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i. pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében véve. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy egyáltalán importálnak-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a FMS igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (86) | A kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. E kedvezményekről megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte le őket. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a számláló), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(86)

A kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. E kedvezményekről megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó az eredményelszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte le őket. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a számláló), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (87) | A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 0,1 %. |
| --- | --- |

(87)

A felülvizsgálati időszak során az e rendszer tekintetében az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított támogatás mértéke 0,1 %.

III.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (88) | Emlékeztetni kell arra, hogy a 713/2005/EK rendelet az értékarányosan kifejezett kiegyenlíthető különbözetet a jelen részleges időközi felülvizsgálatban együttműködő egyetlen exportáló gyártónál 35,1 %-ban állapította meg. |
| --- | --- |

(88)

Emlékeztetni kell arra, hogy a 713/2005/EK rendelet az értékarányosan kifejezett kiegyenlíthető különbözetet a jelen részleges időközi felülvizsgálatban együttműködő egyetlen exportáló gyártónál 35,1 %-ban állapította meg.

| (89) | A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatásokat 11,9 %-os mértékűnek találták, az alábbiakban felsoroltaknak megfelelően:












  RENDSZER
  VÁLLALAT | AAS | DEPBS | EPCGS | Exporthitel-rendszer | ITIRAD | FMS | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatásokat 11,9 %-os mértékűnek találták, az alábbiakban felsoroltaknak megfelelően:

RENDSZER

VÁLLALAT

AAS

DEPBS

EPCGS

Exporthitel-rendszer

ITIRAD

FMS

Összesen

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | A fentieket figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó tekintetében a támogatás szintje csökkent. |
| --- | --- |

(90)

A fentieket figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó tekintetében a támogatás szintje csökkent.

IV.   Kiegyenlítő intézkedések

| (91) | Az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseivel és a szóban forgó részleges időközi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjában kifejtett indokaival összhangban megállapítható, hogy az egyetlen együttműködő gyártó tekintetében a támogatási szint 35,1 %-ról 11,9 %-ra csökkent, és hogy a 713/2005/EK rendelet által erre az exportáló gyártóra kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(91)

Az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseivel és a szóban forgó részleges időközi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjában kifejtett indokaival összhangban megállapítható, hogy az egyetlen együttműködő gyártó tekintetében a támogatási szint 35,1 %-ról 11,9 %-ra csökkent, és hogy a 713/2005/EK rendelet által erre az exportáló gyártóra kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (92) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 713/2005/EK rendelet szerint a támogatás mértéke a Ranbaxy Laboratoires esetében a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnél magasabb volt. Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Közösség gazdasági ágazata számára okozott kár megszüntetéséhez elegendő, kisebb kiegyenlítő vámot megfelelőnek tekintették a kár megszüntetésére, és ezért a Ranbaxy Laboratories Ltd-től származó behozatalokra alkalmazandó kiegyenlítő vámot 30,3 %-ban szabták meg. |
| --- | --- |

(92)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 713/2005/EK rendelet szerint a támogatás mértéke a Ranbaxy Laboratoires esetében a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnél magasabb volt. Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Közösség gazdasági ágazata számára okozott kár megszüntetéséhez elegendő, kisebb kiegyenlítő vámot megfelelőnek tekintették a kár megszüntetésére, és ezért a Ranbaxy Laboratories Ltd-től származó behozatalokra alkalmazandó kiegyenlítő vámot 30,3 %-ban szabták meg.

| (93) | A fentiek figyelembevételével, és mivel a támogatás aránya ma már alacsonyabb, mint a kár megszüntetéséhez szükséges szint, az egyetlen együttműködő exportáló gyártóra, a Ranbaxy Laboratories Ltd-re alkalmazandó egyéni kiegyenlítő vám aránya 11,9 %-ban állapítandó meg. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek figyelembevételével, és mivel a támogatás aránya ma már alacsonyabb, mint a kár megszüntetéséhez szükséges szint, az egyetlen együttműködő exportáló gyártóra, a Ranbaxy Laboratories Ltd-re alkalmazandó egyéni kiegyenlítő vám aránya 11,9 %-ban állapítandó meg.

| (94) | A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat során együtt nem működő többi vállalat esetében megjegyzendő, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlítő vám szükségessége nem változott meg az előző vizsgálat óta. Ezért azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek nem működtek együtt a jelen felülvizsgálattal, nincs szükség a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítására. Következésképpen – a Ranbaxy Laboratories Ltd kivételével – a 713/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett összes többi félre alkalmazandó, egyedi vámtételek változatlanok maradnak. |
| --- | --- |

(94)

A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat során együtt nem működő többi vállalat esetében megjegyzendő, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlítő vám szükségessége nem változott meg az előző vizsgálat óta. Ezért azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek nem működtek együtt a jelen felülvizsgálattal, nincs szükség a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítására. Következésképpen – a Ranbaxy Laboratories Ltd kivételével – a 713/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett összes többi félre alkalmazandó, egyedi vámtételek változatlanok maradnak.

| (95) | Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati kiegyenlítő vámtételek a részleges időközi felülvizsgálat során feltárt helyzetet tükrözik. Ezáltal ezek kizárólag az e vállalatok által előállított érintett termék importálása esetében alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára ezek a vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(95)

Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati kiegyenlítő vámtételek a részleges időközi felülvizsgálat során feltárt helyzetet tükrözik. Ezáltal ezek kizárólag az e vállalatok által előállított érintett termék importálása esetében alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára ezek a vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (96) | Ezen egyéni kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérést (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (4), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítsa, |
| --- | --- |

(96)

Ezen egyéni kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérést (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (4), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítsa,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 713/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   Az alább felsorolt vállalatok által Indiában gyártott termékek behozatalainak közösségi határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árára a következő végleges vámtételeket kell alkalmazni:

| — | 17,3 % a KDL Biotech Ltd, Mumbai számára (kiegészítő TARIC-kód: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % a KDL Biotech Ltd, Mumbai számára (kiegészítő TARIC-kód: A580),

| — | 28,1 % a Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh számára (kiegészítő TARIC-kód: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % a Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh számára (kiegészítő TARIC-kód: A581),

| — | 25,3 % a Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi számára (kiegészítő TARIC-kód: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % a Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi számára (kiegészítő TARIC-kód: A582),

| — | 11,9 % a Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi számára (kiegészítő TARIC-kód: 8221), |
| --- | --- |

—

11,9 % a Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi számára (kiegészítő TARIC-kód: 8221),

| — | 28,1 % a Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad számára (kiegészítő TARIC-kód: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % a Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad számára (kiegészítő TARIC-kód: A583),

| — | 28,1 % a Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh számára (kiegészítő TARIC-kód: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % a Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh számára (kiegészítő TARIC-kód: A584),

| — | 32 % az összes többi vállalat számára (kiegészítő TARIC-kód: 8900).” |
| --- | --- |

—

32 % az összes többi vállalat számára (kiegészítő TARIC-kód: 8900).”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

1

(2)  HL L 121., 2005.5.13., 1. o.

2

(3)  HL C 212., 2007.9.11., 10. o.

3

(4)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, J-79 4/23, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brüsszel.

4

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/14

---

A BIZOTTSÁG 1177/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. november 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/16

---

A BIZOTTSÁG 1178/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek és az 1503/2006/EK és a 657/2007/EK bizottsági rendeleteknek a NACE és a CPA statisztikai osztályozások felülvizsgálatát követő kiigazítások tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rövid távú statisztikákról szóló, 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke b), e) és j) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1165/98/EK rendelet általános keretet hozott létre a gazdasági ciklusra vonatkozó rövid távú közösségi statisztikák készítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az 1165/98/EK rendelet általános keretet hozott létre a gazdasági ciklusra vonatkozó rövid távú közösségi statisztikák készítéséhez.

| (2) | A rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek a változók meghatározása, a változók listája és az adatok összeállítási gyakorisága tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló, 2006. szeptember 28-i 1503/2006/EK bizottsági rendelet (2) módszertani meghatározásokat adott a rövid távú statisztikákban használt változókhoz. |
| --- | --- |

(2)

A rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek a változók meghatározása, a változók listája és az adatok összeállítási gyakorisága tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló, 2006. szeptember 28-i 1503/2006/EK bizottsági rendelet (2) módszertani meghatározásokat adott a rövid távú statisztikákban használt változókhoz.

| (3) | A rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek az európai mintarendszerek létrehozása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. június 14-i 657/2007/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a rövid távú statisztikákra vonatkozó európai mintarendszerekben részt vevő tagállamok által végzett adattovábbításra vonatkozó szabályokat és feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

A rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendeletnek az európai mintarendszerek létrehozása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. június 14-i 657/2007/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a rövid távú statisztikákra vonatkozó európai mintarendszerekben részt vevő tagállamok által végzett adattovábbításra vonatkozó szabályokat és feltételeket.

| (4) | A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (EGT) szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4), illetve a termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT) szóló, 2008. április 23-i 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) elfogadásával szükségessé vált a változók listájának, az egyes változókhoz használandó lebontási és összesítési szinteknek, valamint az európai mintarendszerek szabályainak és feltételeinek frissítése. |
| --- | --- |

(4)

A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (EGT) szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4), illetve a termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT) szóló, 2008. április 23-i 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) elfogadásával szükségessé vált a változók listájának, az egyes változókhoz használandó lebontási és összesítési szinteknek, valamint az európai mintarendszerek szabályainak és feltételeinek frissítése.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1165/98/EK rendelet módosítása

Az 1165/98/EK rendelet A. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1503/2006/EK rendelet módosítása

Az 1503/2006/EK rendelet I. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 657/2007/EK rendelet módosítása

A 657/2007/EK rendelet melléklete helyébe e rendelet III. melléklete lép.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 162., 1998.6.5., 1. o.

1

(2)  HL L 281., 2006.10.12., 15. o.

2

(3)  HL L 155., 2007.6.15., 7. o.

3

(4)  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

4

(5)  HL L 145., 2008.6.4., 65. o.

5

---

I. MELLÉKLET

Az 1165/98/EK rendelet A. melléklete a következőképpen módosul:

1.   Az A. melléklet c) pontjának („A változók listája”) 10. és 11. bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „10. | A termelői árakra és importárakra vonatkozó információkra (310., 311., 312. és 340.) nincs szükség a NACE Rev. 2., illetve CPA következő alágazatainál vagy szakágazatainál: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 és 38.3. Nincs szükség továbbá az importárakra (340.) vonatkozó információkra a CPA következő ágazatainál: 09, 18, 33 és 36. Az adatszolgáltatás által nem érintett tevékenységek listáját a 18. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően lehet felülvizsgálni. |
| --- | --- |

„10.

A termelői árakra és importárakra vonatkozó információkra (310., 311., 312. és 340.) nincs szükség a NACE Rev. 2., illetve CPA következő alágazatainál vagy szakágazatainál: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 és 38.3. Nincs szükség továbbá az importárakra (340.) vonatkozó információkra a CPA következő ágazatainál: 09, 18, 33 és 36. Az adatszolgáltatás által nem érintett tevékenységek listáját a 18. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően lehet felülvizsgálni.

| 11. | Az importárakra vonatkozó változót (340.) a CPA-termékek alapján kell kiszámítani. Az importáló szakosodott egységek a NACE Rev. 2. B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiban megnevezett tevékenységeken kívül sorolhatók be.” |
| --- | --- |

11.

Az importárakra vonatkozó változót (340.) a CPA-termékek alapján kell kiszámítani. Az importáló szakosodott egységek a NACE Rev. 2. B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiban megnevezett tevékenységeken kívül sorolhatók be.”

2.   Az f) („Részletezési szint”) pont alatti szöveg a következőképpen módosul:

2.1.   A 7. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| „7. | Az importár-változót (340.) meg kell küldeni az összes ipari termék, a CPA B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágai és a CPA termékcsoportjaiból a 656/2007/EK rendelettel módosított 586/2001/EK rendelettel összhangban meghatározott MIG-ek vonatkozásában. Ezt a változót nem kell megküldeniük azon tagállamoknak, amelyek saját pénznemként nem vezették be az eurót.” |
| --- | --- |

„7.

Az importár-változót (340.) meg kell küldeni az összes ipari termék, a CPA B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágai és a CPA termékcsoportjaiból a 656/2007/EK rendelettel módosított 586/2001/EK rendelettel összhangban meghatározott MIG-ek vonatkozásában. Ezt a változót nem kell megküldeniük azon tagállamoknak, amelyek saját pénznemként nem vezették be az eurót.”

2.2.   A 9. és 10. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| „9. | Az exportra vonatkozó változókat (122., 132. és 312.) az euroövezet és a nem euroövezet közötti különbségtétel alkalmazásával kell megküldeni. A különbségtételt a NACE Rev. 2. B-től E-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiként meghatározott teljes ipar, a MIG-ek, a NACE Rev. 2. nemzetgazdasági ág (1 betű) és ágazat (2 számjegy) szintje vonatkozásában kell alkalmazni. Nincs szükség a NACE Rev. 2. D és E nemzetgazdasági ágra vonatkozó adatokra a 122. változó vonatkozásában. Ezenkívül az importárváltozót (340.) az euroövezet és nem euroövezet közötti különbségtétel alkalmazásával kell megküldeni. A különbségtételt a CPA B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiként meghatározott teljes ipar, a MIG-ek, a CPA nemzetgazdasági ág (1 betű) és ágazat (2 számjegy) szintje vonatkozásában kell alkalmazni. Az euroövezet és nem euroövezet közötti különbségtétel vonatkozásában a Bizottság a 18. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározhatja a 4. cikk (2) bekezdésének első albekezdése d) pontjában meghatározott európai mintarendszerek alkalmazásának feltételeit. Az európai mintarendszer az importárváltozó alkalmazási körét a nem euroövezetbe tartozó országokból származó termékek importjára korlátozhatja. Azon tagállamoknak, amelyek saját pénznemként nem vezették be az eurót, a 122., 132., 312. és 340. változók tekintetében nem kell megküldeniük az euroövezet és a nem euroövezet szerint megkülönböztetett adatokat. |
| --- | --- |

„9.

Az exportra vonatkozó változókat (122., 132. és 312.) az euroövezet és a nem euroövezet közötti különbségtétel alkalmazásával kell megküldeni. A különbségtételt a NACE Rev. 2. B-től E-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiként meghatározott teljes ipar, a MIG-ek, a NACE Rev. 2. nemzetgazdasági ág (1 betű) és ágazat (2 számjegy) szintje vonatkozásában kell alkalmazni. Nincs szükség a NACE Rev. 2. D és E nemzetgazdasági ágra vonatkozó adatokra a 122. változó vonatkozásában. Ezenkívül az importárváltozót (340.) az euroövezet és nem euroövezet közötti különbségtétel alkalmazásával kell megküldeni. A különbségtételt a CPA B-től D-ig terjedő nemzetgazdasági ágaiként meghatározott teljes ipar, a MIG-ek, a CPA nemzetgazdasági ág (1 betű) és ágazat (2 számjegy) szintje vonatkozásában kell alkalmazni. Az euroövezet és nem euroövezet közötti különbségtétel vonatkozásában a Bizottság a 18. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározhatja a 4. cikk (2) bekezdésének első albekezdése d) pontjában meghatározott európai mintarendszerek alkalmazásának feltételeit. Az európai mintarendszer az importárváltozó alkalmazási körét a nem euroövezetbe tartozó országokból származó termékek importjára korlátozhatja. Azon tagállamoknak, amelyek saját pénznemként nem vezették be az eurót, a 122., 132., 312. és 340. változók tekintetében nem kell megküldeniük az euroövezet és a nem euroövezet szerint megkülönböztetett adatokat.

| 10. | Azon tagállamoknak, amelyeknek a NACE Rev. 2. B, C, D vagy E nemzetgazdasági ágában (illetve a CPA B, C és D nemzetgazdasági ágában az importárakra vonatkozóan) hozzáadott értéke egy adott bázisévben az Európai Közösség összesített számadatának 1 %-ánál kisebb értéket reprezentál, csak a teljes iparra, a MIG-ekre és a NACE Rev. 2. vagy a CPA nemzetgazdasági ág szintjére vonatkozó adatokat kell közölniük.” |
| --- | --- |

10.

Azon tagállamoknak, amelyeknek a NACE Rev. 2. B, C, D vagy E nemzetgazdasági ágában (illetve a CPA B, C és D nemzetgazdasági ágában az importárakra vonatkozóan) hozzáadott értéke egy adott bázisévben az Európai Közösség összesített számadatának 1 %-ánál kisebb értéket reprezentál, csak a teljes iparra, a MIG-ekre és a NACE Rev. 2. vagy a CPA nemzetgazdasági ág szintjére vonatkozó adatokat kell közölniük.”

---

II. MELLÉKLET

Az 1503/2006/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

A „340. Változó: Importárak” pont alatt, a negyedik bekezdés utolsó francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „— | a lefedett termékek köre a CPA szerinti B, C és D termékekre korlátozódik. A kapcsolódó szolgáltatásokat nem számítják be.” |
| --- | --- |

„—

a lefedett termékek köre a CPA szerinti B, C és D termékekre korlátozódik. A kapcsolódó szolgáltatásokat nem számítják be.”

---

III. MELLÉKLET

A 657/2007/EK rendelet melléklete helyébe a következő lép:

„MELLÉKLET

132   ÚJ EXPORTMEGRENDELÉSEK

| Tagállam | Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (NACE Rev. 2.) |
| --- | --- |
| Belgium | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Írország | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Ciprus | 20, 21 |
| Málta | 26 |
| Hollandia | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Finnország | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Tagállam

Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (NACE Rev. 2.)

Belgium

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Írország

14, 20, 21, 26, 27

Ciprus

20, 21

Málta

26

Hollandia

17, 20, 21, 25, 26, 28

Finnország

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312   TERMELŐI EXPORTÁRAK

| Tagállam | Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (NACE Rev. 2.) |
| --- | --- |
| Belgium | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Írország | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Ciprus | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Málta | 12, 14, 26 |
| Finnország | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Szlovénia | 14, 16, 22, 25, 31 |

Tagállam

Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (NACE Rev. 2.)

Belgium

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Írország

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Ciprus

10, 11, 20, 21, 26

Málta

12, 14, 26

Finnország

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Szlovénia

14, 16, 22, 25, 31

340   IMPORTÁRAK

| Tagállam | Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (CPA) |
| --- | --- |
| Belgium | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Írország | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Ciprus | 19.20 |
| Luxemburg | 26.20 |
| Málta | 12.00 |
| Ausztria | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugália | 05.10, 06.10 |
| Finnország | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Szlovénia | 24.10” |

Tagállam

Az adat alkalmazási köre az európai mintarendszerben (CPA)

Belgium

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Írország

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Ciprus

19.20

Luxemburg

26.20

Málta

12.00

Ausztria

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugália

05.10, 06.10

Finnország

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Szlovénia

24.10”

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/21

---

A BIZOTTSÁG 1179/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008/55/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 22. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2002/94/EK bizottsági irányelv (2) részletes szabályokat állapít meg a 2008/55/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására. A tapasztalatok azonban rámutattak, hogy az irányelv – jogi természeténél fogva – nem a leghatékonyabb eszköz a kölcsönös segítségnyújtás egységes eljárásának teljes megvalósítására. Ezért helyénvaló a szóban forgó irányelvet rendelettel felváltani. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/94/EK bizottsági irányelv (2) részletes szabályokat állapít meg a 2008/55/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására. A tapasztalatok azonban rámutattak, hogy az irányelv – jogi természeténél fogva – nem a leghatékonyabb eszköz a kölcsönös segítségnyújtás egységes eljárásának teljes megvalósítására. Ezért helyénvaló a szóban forgó irányelvet rendelettel felváltani.

| (2) | A tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere megkönnyítése érdekében minden jogsegély iránti megkeresést, valamint minden kísérő dokumentumot és információt – lehetőség szerint – elektronikus úton kell továbbítani. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere megkönnyítése érdekében minden jogsegély iránti megkeresést, valamint minden kísérő dokumentumot és információt – lehetőség szerint – elektronikus úton kell továbbítani.

| (3) | A megfelelő adatok és információk továbbításának biztosítása érdekében ki kell alakítani a tagállamok nemzeti hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresésre szolgáló űrlapok mintáit. Az elektronikus kommunikációs rendszer követelményeihez és lehetőségeihez való alkalmazkodás céljából lehetővé kell tenni az elektronikus űrlapok szerkezetének és külső megjelenésének a minták módosítása nélküli naprakésszé tételét, amennyiben a megkeresések tartalmazzák a kért adatokat és információkat. |
| --- | --- |

(3)

A megfelelő adatok és információk továbbításának biztosítása érdekében ki kell alakítani a tagállamok nemzeti hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresésre szolgáló űrlapok mintáit. Az elektronikus kommunikációs rendszer követelményeihez és lehetőségeihez való alkalmazkodás céljából lehetővé kell tenni az elektronikus űrlapok szerkezetének és külső megjelenésének a minták módosítása nélküli naprakésszé tételét, amennyiben a megkeresések tartalmazzák a kért adatokat és információkat.

| (4) | Annak érdekében, hogy a Bizottság számára lehetővé váljék a 2008/55/EK irányelvben lefektetett eljárások eredményességének és hatékonyságának rendszeres értékelése, indokolt előírni, hogy bizonyos információkat a tagállamok minden évben közöljenek a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a Bizottság számára lehetővé váljék a 2008/55/EK irányelvben lefektetett eljárások eredményességének és hatékonyságának rendszeres értékelése, indokolt előírni, hogy bizonyos információkat a tagállamok minden évben közöljenek a Bizottsággal.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a behajtási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a behajtási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Ez az rendelet a 2008/55/EK irányelv 4. cikke (2) és (4) bekezdésének, 5. cikke (2) és (3) bekezdésének, 7. cikkének, 8. cikkének, 9. cikkének, 11. cikkének, 12. cikke (1) és (2) bekezdésének, 14. cikkének, 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikkének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat állapítja meg.

Ez az irányelv megállapítja továbbá a behajtott összegek átváltására, átutalására, a követelés legkisebb, a jogsegély iránti megkeresést alátámasztó összegének meghatározására vonatkozó részletes szabályokat, valamint a hatóságok közötti információközlés lehetséges eszközeit.

2. cikk

Fogalommeghatározások e rendelet alkalmazásában:

| 1. | „elektronikus úton történő” továbbítás: az adatfeldolgozó (ideértve a digitális tömörítést) elektronikus készülék alkalmazásával, vezeték, rádióátvitel, optikai technológia vagy egyéb elektromágneses eszköz felhasználásával történő átvitel; |
| --- | --- |

1.

„elektronikus úton történő” továbbítás: az adatfeldolgozó (ideértve a digitális tömörítést) elektronikus készülék alkalmazásával, vezeték, rádióátvitel, optikai technológia vagy egyéb elektromágneses eszköz felhasználásával történő átvitel;

| 2. | „CCN/CSI-hálózat”: a közös kommunikációs hálózaton (CCN) és a közös rendszerinterfészen (CSI) alapuló, az illetékes hatóságok között a vám- és adóügy területén a teljes körű elektronikus információtovábbítás biztosítása érdekében a Közösség által kifejlesztett közös felület. |
| --- | --- |

2.

„CCN/CSI-hálózat”: a közös kommunikációs hálózaton (CCN) és a közös rendszerinterfészen (CSI) alapuló, az illetékes hatóságok között a vám- és adóügy területén a teljes körű elektronikus információtovábbítás biztosítása érdekében a Közösség által kifejlesztett közös felület.

II.   FEJEZET

INFORMÁCIÓ IRÁNTI MEGKERESÉS

3. cikk

A 2008/55/EK irányelv 4. cikkében említett, információ iránti megkeresésnek az ezen rendelet I. mellékletében megadott űrlapmintában található adatokat és információkat kell tartalmaznia.

A megkereső hatóság, amennyiben bármilyen egyéb hatósághoz is intézett hasonló megkeresést, az információ iránti kérelmében jelzi ennek a másik hatóságnak a nevét.

4. cikk

Az információ iránti megkeresés vonatkozhat a következők bármelyikére:

| 1. | az adós; |
| --- | --- |

1.

az adós;

| 2. | bármilyen olyan személy, aki a megkereső hatóság székhelyéül szolgáló tagállam (a továbbiakban: „a megkereső hatóság tagállama”) hatályban lévő jogszabályai értelmében felel a követelés rendezéséért; |
| --- | --- |

2.

bármilyen olyan személy, aki a megkereső hatóság székhelyéül szolgáló tagállam (a továbbiakban: „a megkereső hatóság tagállama”) hatályban lévő jogszabályai értelmében felel a követelés rendezéséért;

| 3. | bármilyen harmadik fél, akinek az (1) vagy a (2) bekezdésben említett valamelyik személy tulajdona a birtokában van. |
| --- | --- |

3.

bármilyen harmadik fél, akinek az (1) vagy a (2) bekezdésben említett valamelyik személy tulajdona a birtokában van.

5. cikk

(1)   A megkeresett hatóság az információ iránti megkeresés kézhezvételét a lehető legkorábban, de mindenképpen a kézhezvételtől számított hét napon belül írásban visszaigazolja.

(2)   A megkeresett hatóság a megkeresés kézhezvételét követően szükség szerint azonnal bekéri a további szükséges információkat a megkereső hatóságtól. A megkereső hatóság megad minden olyan további szükséges információt, amelyhez rendes körülmények között hozzáfér.

6. cikk

(1)   A megkeresett hatóság a kért információ minden részletét eljuttatja a megkereső hatóságnak, amint és amikor azt megszerezte.

(2)   Amennyiben a kért információ ésszerű időn belül részben vagy egyáltalán nem szerezhető be, tekintettel az adott esetre, a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot erről, jelezve ennek okát.

A megkeresett hatóság a megkeresés kézhezvételének visszaigazolásától számított hat hónap elteltével minden esetben tájékoztatja a megkereső hatóságot annak a vizsgálatnak az eredményéről, amelyet a kért információ beszerzése céljából folytatott.

A megkeresett hatóságtól kapott tájékoztatás fényében a megkereső hatóság az előbbit felkérheti a vizsgálat folytatására. Ezt a megkeresést a megkeresett hatóság által végrehajtott vizsgálat eredményéről szóló kézbesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül készítik el, és azt a megkeresett hatóság az eredeti megkeresésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kezeli.

7. cikk

Amennyiben a megkeresett hatóság úgy határoz, hogy nem teljesíti a hozzá intézett, információ iránti megkeresést, értesíti a megkereső hatóságot a megkeresés megtagadásának okáról, megjelölve a 2008/55/EK irányelv 4. cikkének azon rendelkezéseit, amelyekre hivatkozik. Ezt a kézbesítést a megkeresett hatóság döntésének meghozatalát követően azonnal, de mindenképpen a megkeresés kézhezvételének visszaigazolásától számított három hónapon belül megküldi.

8. cikk

A megkereső hatóság bármikor visszavonhatja a megkeresett hatóságnak elküldött, információ iránti megkeresést. A visszavonásról szóló határozatot eljuttatja a megkeresett hatóságnak.

III.   FEJEZET

KÉZBESÍTÉS IRÁNTI MEGKERESÉS

9. cikk

A 2008/55/EK irányelv 5. cikkében említett, kézbesítés iránti megkeresésnek az e rendelet II. mellékletében megadott űrlapmintában található adatokat és információkat kell tartalmaznia.

A kézbesítési megkeresés tárgyát képező okmány vagy határozat egy eredeti vagy hiteles másolati példánya csatolandó a megkereséshez.

10. cikk

A kézbesítés iránti megkeresés bármely természetes vagy jogi személyre vonatkozhat, akinek – a megkereső hatóság tagállamának hatályban lévő törvényeivel összhangban – tájékoztatást kell kapnia a személyét érintő okmányról vagy határozatról.

Amennyiben az okmányban vagy határozatban, amelynek kézbesítését kérték, ezt nem jelezték, a kézbesítés iránti megkeresésben a megkereső hatóság tagállamában hatályban lévő, a követelés megtámadására vagy behajtására vonatkozó eljárások szabályaira hivatkozni kell.

11. cikk

(1)   A megkeresett hatóság a kézbesítés iránti megkeresés kézhezvételét a lehető legkorábban, de mindenképpen a kézhezvételtől számított hét napon belül írásban visszaigazolja.

A megkeresett hatóság a kézbesítés iránti megkeresés kézhezvételét követően azonnal meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a székhelyéül szolgáló tagállam hatályban lévő jogszabályaival összhangban történjen meg a kézbesítés.

A megkeresett hatóság szükség esetén, de a kézbesítés iránti megkeresésben feltüntetett kézbesítési határidő veszélyeztetése nélkül, további információt kér a megkereső hatóságtól.

A megkereső hatóság megadja mindazt a további információt, amelyhez rendes körülmények között hozzáfér.

(2)   A megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot a kézbesítés időpontjáról, mihelyt az megtörtént, olyan módon, hogy a kézbesítést igazolja a megkereső hatóság részére visszaküldött megkeresés iránti formanyomtatványon.

IV.   FEJEZET

BEHAJTÁSRA VAGY BIZTOSÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ MEGKERESÉSEK

12. cikk

(1)   A 2008/55/EK irányelv 6., illetve 13. cikkében említett, behajtásra vagy biztosítási intézkedésekre vonatkozó megkereséseknek az ezen rendelet III. mellékletében megadott űrlapmintában található adatokat és információkat kell tartalmazniuk.

A szóban forgó megkereséseknek nyilatkozatot kell tartalmazniuk arról, hogy a kölcsönös segítségnyújtási eljárás elindításának a 2008/55/EK irányelvben lefektetett feltételei teljesültek.

(2)   A végrehajtható okirat eredeti vagy hitelesített másolati példánya csatolandó a behajtásra vagy a biztosítási intézkedések meghozatalára vonatkozó megkereséshez. Több követelésre is kiállítható egyetlen ilyen okmány, amennyiben azok egy és ugyanazon személyre vonatkoznak.

Ezen rendelet 13–20. cikkének alkalmazásában minden olyan követelés, amelyre ugyanaz a végrehajtható okirat vonatkozik, egyetlen követelésnek tekintendő.

13. cikk

A behajtásra vagy a biztosítási intézkedések foganatosítására vonatkozó megkeresés bármilyen, a 4. cikkben említett személyre vonatkozhat.

14. cikk

(1)   Amennyiben a megkeresett hatóság tagállamának pénzneme eltér a megkereső hatóság tagállamának pénznemétől, a megkereső hatóság mindkét pénznemben megállapítja a behajtandó követelés összegét.

(2)   Az (1) bekezdés alapján alkalmazandó átváltási árfolyam a megkereső hatóság tagállamának legmértékadóbb devizapiacán vagy piacain a behajtásra vonatkozó megkeresés küldésének napján jegyzett legutolsó eladási árfolyam.

15. cikk

(1)   A megkeresett hatóság a lehető legkorábban, de mindenképpen a behajtásra vagy a biztosítási intézkedések foganatosítására vonatkozó megkeresés kézhezvételtől számított hét napon belül

| a) | igazolja a megkeresés kézhezvételét; |
| --- | --- |

a)

igazolja a megkeresés kézhezvételét;

| b) | felkéri a megkereső hatóságot a megkeresés kiegészítésére, ha az nem tartalmazza a 2008/55/EK irányelv 7. cikkében említett információt vagy egyéb adatokat. |
| --- | --- |

b)

felkéri a megkereső hatóságot a megkeresés kiegészítésére, ha az nem tartalmazza a 2008/55/EK irányelv 7. cikkében említett információt vagy egyéb adatokat.

(2)   Ha a megkeresett hatóság a 2008/55/EK irányelv 8. cikkében meghatározott három hónapos időszakon belül nem teszi meg a szükséges intézkedést, a lehető legkorábban, de mindenképpen az említett időszak leteltét követő hét napon belül tájékoztatja a megkereső hatóságot a határidő elmulasztásának okáról.

16. cikk

Amennyiben az adott eset vonatkozásában a követelés részben vagy egyáltalán nem hajtható be, vagy a biztosítási intézkedések nem hozhatók meg ésszerű időn belül, a megkeresett hatóság tájékoztatja erről a megkereső hatóságot, jelezve ennek okát.

A megkeresett hatóság legkésőbb a megkeresés kézhezvételének visszaigazolásától számított minden hat hónapos időszak elteltével tájékoztatja a megkereső hatóságot a behajtásra vagy a biztosítási intézkedésekre vonatkozó eljárás előrehaladásáról vagy eredményéről.

A megkereső hatóság a megkeresett hatóságtól kapott információk alapján felkérheti ez utóbbit a behajtásra vagy a biztosítási intézkedésekre vonatkozó eljárás ismételt megindítására. Ez a megkeresés írásban nyújtandó be az eljárás eredményéről szóló kézbesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül és azt a megkeresett hatóság az eredeti megkeresésre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kezeli.

17. cikk

(1)   A megkereső hatóság a megkeresett hatóságot értesíti minden, a követelés vagy a végrehajtható okirat megtámadására vonatkozó, a megkereső hatóság tagállamában megtett intézkedésről közvetlenül azután, hogy értesült róla.

(2)   Amennyiben a megkeresett hatóság tagállamában hatályban lévő törvények, rendeletek vagy a közigazgatási gyakorlat nem teszik lehetővé a 2008/55/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében kérelmezett biztosítási intézkedéseket vagy behajtást, a megkeresett hatóság a lehető legkorábban, de mindenképpen az (1) bekezdésben említett kézbesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja erről a megkereső hatóságot.

(3)   A megkeresett hatóság, közvetlenül azután, hogy értesült róla, a megkereső hatóságot értesíti minden olyan intézkedésről, amelyet a megkeresett hatóság tagállamában tesznek a 2008/55/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében behajtott követelések visszatérítése vagy a megtámadott követelések behajtásával kapcsolatos kártérítés érdekében.

A megkeresett hatóság a lehetőségekhez mérten bevonja a megkereső hatóságot a visszatérítendő vagy kártérítésként fizetendő összegek rendezési eljárásába. A megkeresett hatóság indokolt megkeresése alapján a megkereső hatóság ezen megkeresés kézhezvételétől számított két hónapon belül átutalja a megtérített összegeket és a kifizetett kártérítéseket.

18. cikk

(1)   Amennyiben a behajtásra vagy a biztosítási intézkedések meghozatalára vonatkozó megkeresés a követelés kifizetése vagy megszüntetése, illetve egyéb ok miatt tárgytalanná válik, a megkereső hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett hatóságot, hogy ez utóbbi az általa megkezdett intézkedéseket leállíthassa.

(2)   Amennyiben a behajtásra vagy a biztosítási intézkedések meghozatalára vonatkozó megkeresés tárgyát képező követelés összege bármilyen okból módosul, a megkereső hatóság arról tájékoztatja a megkeresett hatóságot, és szükség esetén kiállítja az új végrehajtható okiratot.

(3)   Amennyiben a módosítás a követelés összegének csökkentését jelenti, a megkeresett hatóság tovább folytatja azokat az intézkedéseket, amelyeket a behajtás vagy a biztosítási intézkedések foganatosítása érdekében elkezdett, de ezek a még fennálló összegre korlátozódnak.

Amennyiben addig az időpontig, amikor a megkeresett hatóság tájékoztatást kap a követelés összegének csökkentéséről, az említett hatóság a még fennálló összeget meghaladó összeget hajtott be, de a 19. cikkben említett átutalási eljárást még nem indította meg, a megkeresett hatóság a túlfizetés összegét visszafizeti az arra jogosult személynek.

(4)   Amennyiben a módosítás a követelés összegének növekedését jelenti, a megkereső hatóság a lehető leghamarabb behajtásra vagy megelőző intézkedések meghozatalára vonatkozó kiegészítő megkeresést nyújt be a megkeresett hatóságnak.

Ezzel a kiegészítő megkereséssel a megkeresett hatóság – amennyire lehetséges – a megkereső hatóság eredeti megkeresésével egyidejűleg foglalkozik. Amennyiben a folyamatban lévő eljárás előrehaladására való tekintettel nem lehetséges a kiegészítő és az eredeti megkeresés összevonása, a megkeresett hatóságnak csak akkor kell a kiegészítő megkeresésnek eleget tennie, ha az legalább a 25. cikk (2) bekezdésében említett összegre vonatkozik.

(5)   A követelés módosított összegének a megkeresett hatóság tagállamának pénznemére történő átváltásakor a megkereső hatóság az eredeti megkeresésben alkalmazott árfolyamot veszi alapul.

19. cikk

A megkeresett hatóság az általa behajtott összeget, ideértve – ahol alkalmazható – a 2008/55/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében említett kamatot, a megkeresett hatóság tagállamának pénznemében utalja át a megkereső hatóságnak. Az átutalásra a behajtástól számított egy hónapon belül kerül sor.

A tagállamok illetékes hatóságai eltérő rendelkezésekről is megállapodhatnak az ezen irányelv 25. cikkének (2) bekezdésében említett küszöbérték alatti összegek átutalása esetére.

20. cikk

Függetlenül attól az összegtől, amelyet a megkeresett hatóság a 2008/55/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében említett kamat útján hajtott be, a követelés a megkeresett hatóság tagállamának pénznemében kifejezett, ezen rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett árfolyam alapján számított összeg behajtásának arányában tekintendő behajtottnak.

V.   FEJEZET

AZ INFORMÁCIÓK TOVÁBBÍTÁSA

21. cikk

(1)   Minden jogsegély iránti megkeresést, végrehajtható okiratot és ezen okiratok másolatait, és bármilyen egyéb kísérő dokumentumot, valamint a szóban forgó megkereséssel összefüggésben közölt bármely információt – lehetőség szerint – elektronikus úton, a CCN/CSI hálózaton keresztül kell továbbítani.

Az efféle, elektronikus vagy nyomtatott formában továbbított dokumentumok ugyanolyan joghatással bírnak, mint a postai úton továbbítottak.

(2)   Amennyiben a megkereső hatóság a végrehajtható okirat vagy bármely más dokumentum másolatát küldi el, akkor a másolaton a székhelyéül szolgáló tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén a „hitelesített valódi másolat” felirat, a hitelesítő tisztviselő neve és a szóban forgó hitelesítés időpontja feltüntetésével igazolnia kell, hogy a szóban forgó másolat az eredetinek megfelel.

(3)   Amennyiben a kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresést elektronikus úton juttatják el, a 3. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében és a 12. cikk (1) bekezdésében említett minták szerkezetét és külső megjelenését az elektronikus kommunikációs rendszer követelményeihez és lehetőségeihez hozzá lehet igazítani, feltéve, hogy az információtartalom nem módosul.

(4)   Amennyiben a megkeresést elektronikus úton nem lehet továbbítani, akkor postán kell továbbítani. Ebben az esetben a megkeresést a megkereső hatóság ilyen megkeresésre felhatalmazott tisztviselője írja alá.

22. cikk

Minden tagállam kijelöl egy központi hivatalt, amelynek alapvető feladata a többi tagállammal elektronikus úton folytatott kommunikáció. Ez a hivatal bekapcsolódik a CCN/CSI-hálózatba.

Amennyiben egy tagállam több hatóságot is kijelöl e rendelet alkalmazására, a központi hivatal feladata, hogy elektronikus úton továbbítson minden információt az említett hatóságok és a többi tagállam központi hivatala között.

23. cikk

(1)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai elektronikus adatbázisokban tárolnak információt, és ezt az információt elektronikus úton cserélik egymás között, minden szükséges intézkedést megtesznek az ezen rendelet értelmében bármilyen formában közölt információ bizalmas kezelése érdekében.

Az említett információra vonatkozik a szakmai titoktartási kötelezettség és a fogadó tagállam nemzeti joga értelmében a hasonló információra kiterjesztett védelem.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információ kizárólag a 2008/55/EK irányelv 16. cikkében említett személyek és hatóságok számára tehető hozzáférhetővé.

Az ilyen információ felhasználható a 2008/55/EK irányelv 2. cikkében említett lefölözések, vámok, adók behajtására és egyéb intézkedések végrehajtására indított bírósági és államigazgatási eljárásokban.

Az Európai Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága által felhatalmazott személyek csak abban az esetben férhetnek hozzá az említett információhoz, ha arra a CCN/CSI-hálózat karbantartásához, fenntartásához és fejlesztéséhez szükségük van.

(3)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai elektronikus úton tartanak kapcsolatot, megtesznek minden szükséges intézkedést a kommunikáció megfelelő engedélyezése érdekében.

24. cikk

A megkeresett hatóság saját tagállamának hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén, illetve a megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás szerinti nyelven továbbítja az információt és egyéb adatokat a megkereső hatóságnak.

VI.   FEJEZET

JOGSEGÉLY IRÁNTI MEGKERESÉS ELFOGADÁSA ÉS ELUTASÍTÁSA

25. cikk

(1)   A megkereső hatóság jogsegély iránti megkeresést nyújthat be egy adott követelésre vonatkozóan, illetve több követelésre, amennyiben egy és ugyanazon személytől behajtandó követelésekről van szó.

(2)   Jogsegély iránti megkeresés nem nyújtható be, ha a 2008/55/EK irányelv 2. cikkében felsorolt adott követelés vagy követelések teljes összege nem éri el az 1 500 EUR-t.

26. cikk

Ha a megkeresett hatóság a 2008/55/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a jogsegély iránti megkeresés elutasítása mellett dönt, az elutasítás okáról tájékoztatja a megkereső hatóságot. A megkeresett hatóság a döntés meghozatalát követően haladéktalanul, de mindenképpen a jogsegély iránti megkeresés kézhezvételét követő három hónapon belül megküldi ezt az kézbesítést.

VII.   FEJEZET

A KÖLTSÉGEK RENDEZÉSE

27. cikk

Minden tagállam kijelöl legalább egy tisztviselőt, aki a 2008/55/EK irányelv 18. cikkének (3) bekezdése értelmében jogosult költségtérítési megállapodás megkötésére.

28. cikk

(1)   Amennyiben a megkeresett hatóság költségek megtérítése iránti megkeresés mellett dönt, értesíti a megkereső hatóságot azokról az indokokról, amelyek miatt véleménye szerint a követelés behajtása sajátos problémát jelent, nagyon magas költségekkel jár, vagy a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódik.

A megkeresett hatóság részletes becslést mellékel azokról a költségekről, amelyeknek megtérítését kéri a megkereső hatóságtól.

(2)   A megkereső hatóság a költségtérítés iránti megkeresést haladéktalanul, de mindenképpen a kézhezvételtől számított hét napon belül visszaigazolja.

A megkereső hatóság az említett megkeresés kézhezvételének igazolását követő két hónapon belül tájékoztatja a megkeresett hatóságot, hogy elfogadja-e és milyen mértékben a javasolt költségtérítés rendezését.

(3)   Amennyiben a megkereső és a megkeresett hatóság nem tud megegyezni a költségek megtérítése tekintetében, a megkeresett hatóság a szokásos módon folytatja a behajtási eljárást.

VIII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

A tagállamok minden év március 15-ig tájékoztatják a Bizottságot, lehetőleg elektronikus úton, a 2008/55/EK irányelvben megállapított eljárások alkalmazásáról és a megelőző naptári évben elért eredményekről.

A szóban forgó tájékoztatásnak az e rendelet IV. mellékletében megadott űrlapmintában található elemeket kell tartalmaznia.

Ha a kiegészítő információk azon követelések jellegére vonatkoznak, amelyek esetében behajtási segítségnyújtásra került sor, ezen információk továbbításának az e rendelet V. mellékletében megadott űrlapmintában található elemeket kell tartalmaznia.

30. cikk

Minden tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az ennek a rendeletnek az alkalmazására kijelölt illetékes hatóságok, valamint a 2008/55/EK irányelv 18. cikkének (3) bekezdése szerinti, a költségek rendezésére vonatkozó megállapodások megkötésére felhatalmazott tisztviselők nevéről és címéről.

31. cikk

A 2002/94/EK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

32. cikk

Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 150., 2008.6.10., 28. o.

1

(2)  HL L 337., 2002.12.13., 41. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

III. MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV. MELLÉKLET

Image

---

V. MELLÉKLET

Image

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/44

---

A BIZOTTSÁG 1180/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról

(kodifikált változat)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen a rendelet 170. és 192. cikkére, annak 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | Az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról szóló, 2000. november 24-i 2584/2000/EK bizottsági rendeletet (2) jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

Az Orosz Föderáció területére szállított egyes marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányokra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról szóló, 2000. november 24-i 2584/2000/EK bizottsági rendeletet (2) jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.

| (2) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodáshoz mellékelt, a vámjogszabályok helyes alkalmazásához nyújtandó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló 2. Jegyzőkönyv (4) 2. cikke előírja, hogy a feleknek segíteni kell egymást annak biztosításában, hogy a vámjogszabályokat helyesen alkalmazzák, különösen e jogszabályok megszegésének megelőzése, felderítése és vizsgálata által. A közigazgatási segítségnyújtás végrehajtása tárgyában az Európai Csaláselleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) által képviselt Bizottság és az orosz hatóságok egyezséget kötöttek a Közösség és az Orosz Föderáció között történő árumozgásra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodáshoz mellékelt, a vámjogszabályok helyes alkalmazásához nyújtandó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló 2. Jegyzőkönyv (4) 2. cikke előírja, hogy a feleknek segíteni kell egymást annak biztosításában, hogy a vámjogszabályokat helyesen alkalmazzák, különösen e jogszabályok megszegésének megelőzése, felderítése és vizsgálata által. A közigazgatási segítségnyújtás végrehajtása tárgyában az Európai Csaláselleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) által képviselt Bizottság és az orosz hatóságok egyezséget kötöttek a Közösség és az Orosz Föderáció között történő árumozgásra vonatkozó információközlési rendszer létrehozásáról.

| (3) | A fenti közigazgatási segítségnyújtás részeként meg kell állapítani egyrészről azon információkat, amelyeket a piaci szereplőknek továbbítaniuk kell a tagállamok illetékes hatóságaihoz, másrészről létre kell hozni egy információközlési rendszert a tagállamok illetékes hatóságai, az OLAF és az orosz hatóságok között, különösen az Orosz Föderáció területére szállított marha-, borjú- és sertéshústermékek tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A fenti közigazgatási segítségnyújtás részeként meg kell állapítani egyrészről azon információkat, amelyeket a piaci szereplőknek továbbítaniuk kell a tagállamok illetékes hatóságaihoz, másrészről létre kell hozni egy információközlési rendszert a tagállamok illetékes hatóságai, az OLAF és az orosz hatóságok között, különösen az Orosz Föderáció területére szállított marha-, borjú- és sertéshústermékek tekintetében.

| (4) | Ezen információk és a bevezetett információközlési rendszer lehetővé teszik az érintett termékek Orosz Föderációba történő kivitelének nyomon követését és szükség esetén az olyan esetek kimutatását, ahol az export-visszatérítés nem jogos, és ezért vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(4)

Ezen információk és a bevezetett információközlési rendszer lehetővé teszik az érintett termékek Orosz Föderációba történő kivitelének nyomon követését és szükség esetén az olyan esetek kimutatását, ahol az export-visszatérítés nem jogos, és ezért vissza kell fizettetni.

| (5) | E rendelet rendelkezéseinek alkalmazását hosszabb alkalmazási időszak után kell értékelni. E rendelet fentiek alapján történő felülvizsgálata annak más termékek kivitelére való kiterjesztéséhez vezethet, illetve pénzügyi következményeket foglalhat magába a kötelezettségek teljesítése vagy nem teljesítése esetére. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet rendelkezéseinek alkalmazását hosszabb alkalmazási időszak után kell értékelni. E rendelet fentiek alapján történő felülvizsgálata annak más termékek kivitelére való kiterjesztéséhez vezethet, illetve pénzügyi következményeket foglalhat magába a kötelezettségek teljesítése vagy nem teljesítése esetére.

| (6) | A mezőgazdasági termékek után járó exportvisszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (5) 16. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság egyes meghatározott esetekben előírhatja, hogy a behozatalt meghatározott dokumentumokkal vagy más úton igazolják. Következésképpen – az e rendeletben meghatározott kivitel tekintetében – az orosz hatóságoktól származó információkat úgy kell tekinteni, mint a meglévő igazolási forrásokat kiegészítő új igazolási forrást. |
| --- | --- |

(6)

A mezőgazdasági termékek után járó exportvisszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (5) 16. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság egyes meghatározott esetekben előírhatja, hogy a behozatalt meghatározott dokumentumokkal vagy más úton igazolják. Következésképpen – az e rendeletben meghatározott kivitel tekintetében – az orosz hatóságoktól származó információkat úgy kell tekinteni, mint a meglévő igazolási forrásokat kiegészítő új igazolási forrást.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendeletet az Orosz Föderáció („Oroszország”) területére szállított, a 0201, a 0202 és a 0203 KN-kód alá tartozó marha-, borjú- és sertéshústermékekre kell alkalmazni, amelyeknél a kiviteli nyilatkozatot export-visszatérítési kérelem kíséri.

E rendeletet nem kell alkalmazni az első bekezdésben említett azon szállítmányokra, amelyek tömege nem éri el a 3 000 kilogrammot.

2. cikk

A 4. cikk (2) bekezdésében említett rendelkezéseket igénybe venni kívánó exportőröknek az oroszországi kirakodás napját követő tíz munkanapon belül minden egyes kiviteli nyilatkozat tekintetében közölniük kell az exportáló tagállamok által kijelölt központi szervekkel a következő adatokat:

| a) | kiviteli nyilatkozat száma, kiviteli vámhivatal neve és a kiviteli vámkezelés dátuma; |
| --- | --- |

a)

kiviteli nyilatkozat száma, kiviteli vámhivatal neve és a kiviteli vámkezelés dátuma;

| b) | árumegnevezés, megadva a kombinált nómenklatúra szerinti nyolc számjegyű termékkódot; |
| --- | --- |

b)

árumegnevezés, megadva a kombinált nómenklatúra szerinti nyolc számjegyű termékkódot;

| c) | nettó mennyiség kilogrammban; |
| --- | --- |

c)

nettó mennyiség kilogrammban;

| d) | a TIR-igazolvány száma, vagy az orosz DKD belső árutovábbítási okmány hivatkozási száma, vagy az orosz belföldi használatra való forgalomba bocsátási TD1/IM40 nyilatkozat száma; |
| --- | --- |

d)

a TIR-igazolvány száma, vagy az orosz DKD belső árutovábbítási okmány hivatkozási száma, vagy az orosz belföldi használatra való forgalomba bocsátási TD1/IM40 nyilatkozat száma;

| e) | adott esetben a szállítótartály száma; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a szállítótartály száma;

| f) | a szállítmány Oroszországba lépésekor alkalmazott szállítóeszköz azonosító száma és/vagy neve; |
| --- | --- |

f)

a szállítmány Oroszországba lépésekor alkalmazott szállítóeszköz azonosító száma és/vagy neve;

| g) | annak a vámfelügyelet ellenőrzése alá tartozó raktárnak az engedélyezési száma, ahová a terméket Oroszországban szállítják; |
| --- | --- |

g)

annak a vámfelügyelet ellenőrzése alá tartozó raktárnak az engedélyezési száma, ahová a terméket Oroszországban szállítják;

| h) | az áru oroszországi vámraktárba vámfelügyelet alatt történő leszállításának időpontja. |
| --- | --- |

h)

az áru oroszországi vámraktárba vámfelügyelet alatt történő leszállításának időpontja.

3. cikk

(1)   Az érintett tagállam 2. cikkben említett központi szerve elektronikus levélben továbbítja a kapott adatokat az OLAF-hoz a kézhezvétel napjától számított két munkanapon belül.

(2)   Az OLAF a 2. cikkben említett adatokat és az egyes kiviteli műveletek azonosító számát a kézhezvételt követően azonnal megküldi az orosz vámhatóságoknak.

(3)   Az OLAF szükség esetén értesíti az érintett tagállam központi szervét az orosz vámhatóságok válaszáról e válasz kézhezvételének napjától számított két munkanapon belül, vagy amennyiben azok a megkötött megállapodásban válaszadására megállapított három hetes időszak végéig nem válaszolnak, akkor a válaszadás elmulasztásáról e határidő lejáratától számított két munkanapon belül.

4. cikk

(1)   Az 1. és a 2. cikkben említett adatok nem képeznek az érintett ágazatokban az export-visszatérítés nyújtására megállapított követelményeken kívüli újabb követelményeket.

(2)   Amennyiben a 3. cikk (3) bekezdésében említett orosz hatósági válasz pozitív, az bizonyítékul szolgál arra vonatkozólag, hogy a behozatali vámalakiságokat a 800/1999/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésével összhangban teljesítették.

5. cikk

A 2584/2000/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

alelnök

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 298., 2000.11.25., 16. o.

2

(3)  Lásd az I. mellékletet.

3

(4)  HL L 327., 1997.11.28., 48. o.

4

(5)  HL L 102., 1999.4.17., 11. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosítása

| A Bizottság 2584/2000/EK rendelete | (HL L 298., 2000.11.25., 16. o.) |
| --- | --- |
| A Bizottság 44/2003/EK rendelete | (HL L 7., 2003.1.11., 58. o.) |

A Bizottság 2584/2000/EK rendelete

(HL L 298., 2000.11.25., 16. o.)

A Bizottság 44/2003/EK rendelete

(HL L 7., 2003.1.11., 58. o.)

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2584/2000/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1–4. cikk | 1–4. cikk |
| — | 5. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk |
| 5. cikk, (2) bekezdés | — |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

2584/2000/EK rendelet

Ez a rendelet

1–4. cikk

1–4. cikk

—

5. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

6. cikk

5. cikk, (2) bekezdés

—

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/47

---

A BIZOTTSÁG 1181/2007/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére és 148. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság között, valamint az Európai Közösség és a Thaiföldi Királyság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően a baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodások megkötéséről szóló, 2007. május 29-i 2007/360/EK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedélykérelem benyújtásával egy időben 100 kilogrammonként 50 EUR összegű biztosítékot kell letétbe helyezni. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében az engedélykérelem benyújtásával egy időben 100 kilogrammonként 50 EUR összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.

| (2) | Szem előtt tartva a Brazíliából származó termékek importjára alkalmazandó új feltételeket, indokolt olyan szintben megállapítani az engedélyhez kapcsolódó biztosíték összegét, amellyel biztosítható a vámkontingensek megfelelő kezelése és a piaci szereplőknek e vámkontingensekhez való elegendő hozzáférése. |
| --- | --- |

(2)

Szem előtt tartva a Brazíliából származó termékek importjára alkalmazandó új feltételeket, indokolt olyan szintben megállapítani az engedélyhez kapcsolódó biztosíték összegét, amellyel biztosítható a vámkontingensek megfelelő kezelése és a piaci szereplőknek e vámkontingensekhez való elegendő hozzáférése.

| (3) | Szem előtt tartva a biztosíték csökkentését, szintén a megfelelő kezelés óhajával, indokolt megnövelni a megengedett legnagyobb mennyiséget, amelyet az 1. csoportba tartozó kontingensek keretében egyazon piaci szereplő kérelmezhet. |
| --- | --- |

(3)

Szem előtt tartva a biztosíték csökkentését, szintén a megfelelő kezelés óhajával, indokolt megnövelni a megengedett legnagyobb mennyiséget, amelyet az 1. csoportba tartozó kontingensek keretében egyazon piaci szereplő kérelmezhet.

| (4) | A 616/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 616/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Tekintettel arra, hogy a következő alidőszakra vonatkozó kérelmek benyújtásának időszaka 2008. december 1-jén kezdődik, feltétlenül szükséges, hogy e rendelet rendelkezései az említett időponttól fogva legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy a következő alidőszakra vonatkozó kérelmek benyújtásának időszaka 2008. december 1-jén kezdődik, feltétlenül szükséges, hogy e rendelet rendelkezései az említett időponttól fogva legyenek alkalmazandók.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 616/2007/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az engedélykérelemnek legalább 100 tonnára és legfeljebb az érintett kontingens keretében az adott időszakban, illetőleg alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség 10 %-ára kell vonatkoznia. A 2. és a 3. csoport esetében azonban az engedélykérelemnek legfeljebb az adott alidőszak alatt az érintett vámkontingens keretében rendelkezésre álló mennyiség 5 %-ára kell vonatkoznia.

A 3., a 6. és a 8. csoport esetében 10 tonnára csökken a legkisebb mennyiség, amelyre az engedélykérelemnek vonatkoznia kell.”

2. cikk

A 616/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Engedélykérelem benyújtásakor 100 kilogrammonként 50 EUR összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.

Az 1., a 4. és a 7. csoportot érintő kérelmek esetében azonban a biztosíték összege 100 kilogrammonként 10 EUR.”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2008. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 138., 2007.5.30., 10. o.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 5. o.

3

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/49

---

A BIZOTTSÁG 1182/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2009-es évre előre történő rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43. cikke a) és d) pontjára, összefüggésben a 4. cikkel,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 28. cikke előírja, hogy támogatni kell a vaj magántárolását. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 28. cikke előírja, hogy támogatni kell a vaj magántárolását.

| (2) | A vaj árának és készleteinek alakulása a piac egyensúlyának zavarára utal, amely szezonális tárolás segítségével megszüntethető vagy csökkenthető. A jelenlegi piaci helyzetre tekintettel 2009. január 1-jétől indokolt a vaj magántárolásának támogatása. |
| --- | --- |

(2)

A vaj árának és készleteinek alakulása a piac egyensúlyának zavarára utal, amely szezonális tárolás segítségével megszüntethető vagy csökkenthető. A jelenlegi piaci helyzetre tekintettel 2009. január 1-jétől indokolt a vaj magántárolásának támogatása.

| (3) | Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (2) rögzítette a magántárolási támogatási rendszer végrehajtásának közös szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (2) rögzítette a magántárolási támogatási rendszer végrehajtásának közös szabályait.

| (4) | A 826/2008/EK rendelet 6. cikkének értelmében előre rögzített támogatást kell nyújtani a rendelet III. fejezetében foglalt részletes szabályokkal és feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A 826/2008/EK rendelet 6. cikkének értelmében előre rögzített támogatást kell nyújtani a rendelet III. fejezetében foglalt részletes szabályokkal és feltételekkel összhangban.

| (5) | A jelen intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében és a tagállamok jelenlegi gyakorlatára figyelemmel a 826/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésének csak a már teljesen betárolt termékekre kell vonatkoznia. Ezért a fenti cikktől való eltérést kell bevezetni. |
| --- | --- |

(5)

A jelen intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében és a tagállamok jelenlegi gyakorlatára figyelemmel a 826/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésének csak a már teljesen betárolt termékekre kell vonatkoznia. Ezért a fenti cikktől való eltérést kell bevezetni.

| (6) | Az 1234/2007/EK rendelet 29. cikkével összhangban a támogatást a tárolási költségekre, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának várható alakulására figyelemmel kell megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Az 1234/2007/EK rendelet 29. cikkével összhangban a támogatást a tárolási költségekre, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának várható alakulására figyelemmel kell megállapítani.

| (7) | Célszerű támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozás költségeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Célszerű támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozás költségeire vonatkozóan.

| (8) | Az igazgatási hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében abban az esetben, ha a tárolásra vonatkozó részletes információkat már a támogatási kérelemben fel kell tüntetni, helyénvaló mentességet adni azon kötelezettség alól, hogy ugyanezeket az információkat a 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja alapján a szerződés megkötését követően is jelentsék be. |
| --- | --- |

(8)

Az igazgatási hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében abban az esetben, ha a tárolásra vonatkozó részletes információkat már a támogatási kérelemben fel kell tüntetni, helyénvaló mentességet adni azon kötelezettség alól, hogy ugyanezeket az információkat a 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja alapján a szerződés megkötését követően is jelentsék be.

| (9) | Az egyszerűsítés és a logisztikai hatékonyság érdekében azokban az esetekben, ahol a szerződésszám szerepel a tárolási nyilvántartásban, mentességet lehetne adni azon kötelezettség alól, amely szerint a szerződésszámot minden egyes tárolt egységen fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(9)

Az egyszerűsítés és a logisztikai hatékonyság érdekében azokban az esetekben, ahol a szerződésszám szerepel a tárolási nyilvántartásban, mentességet lehetne adni azon kötelezettség alól, amely szerint a szerződésszámot minden egyes tárolt egységen fel kell tüntetni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet az 1234/2007/EK rendelet 28. cikkének a) pontjában említett, sózott és sózatlan vaj magántárolási támogatásáról rendelkezik a 2009-ben kötendő szerződések tekintetében.

2. cikk

(1)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a 826/2008/EK rendeletet kell alkalmazni.

(2)   A 826/2008/EK rendeletet 7. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a kérelmeknek csak a már teljesen betárolt termékekre kell kitérnie.

3. cikk

A mennyiségeknek a 826/2008/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett mértékegysége a „raktári tétel”, amely az e rendeletben szabályozott termék legalább egy tonna súlyú, homogén összetételű és minőségű, egy gyártó üzemben előállított és egy napon egy raktárba betárolt mennyiségének felel meg.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összege:

| — | tárolt tonnánként 15,62 EUR a rögzített tárolási költségekre, |
| --- | --- |

—

tárolt tonnánként 15,62 EUR a rögzített tárolási költségekre,

| — | tonnánként és a szerződéses tárolás idejére naponként 0,44 EUR. |
| --- | --- |

—

tonnánként és a szerződéses tárolás idejére naponként 0,44 EUR.

(2)   A szerződéses tárolás keretében a betárolásra 2009. január 1. és augusztus 15. között kerül sor. A kitárolásra csak 2009. augusztus 16-ától kerülhet sor. A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap, vagy legkésőbb a betárolást követő év februárjának utolsó napja.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 90 és 227 nap között van.

5. cikk

A tagállamok – a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően – minden kedden brüsszeli idő szerint déli 12 óráig tájékoztatják a Bizottságot arról a mennyiségről, amelyre szerződést kötöttek, valamint arról a mennyiségről, amelyre szerződéskötési kérelmet nyújtottak be.

6. cikk

(1)   A 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja nem alkalmazandó.

(2)   A tagállamok mentességet adhatnak a 826/2008/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, a szerződésszám megjelölésére vonatkozó kötelezettség alól, feltéve, hogy a raktár vezetője vállalja, hogy a szerződésszámot feltünteti a fent megjelölt rendelet I. mellékletének III. pontjában említett nyilvántartásban.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

A rendeletet a 2009. január 1-től benyújtott támogatási kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 223., 2008.8.21., 3. o.

2

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/51

---

A BIZOTTSÁG 1183/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 1019/2002/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 113. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 121. cikke h) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1019/2002/EK bizottsági rendelet (2) az olívaolaj esetében rendelkezik egyes, nem kötelezően feltüntetendő jelölésekről. Az említett rendelet 5. cikkének c) pontja értelmében a szűz olívaolajok organoleptikus tulajdonságaira vonatkozó feliratok csak akkor tüntethetők fel a címkén, ha az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló, 1991. július 11-i 2568/91/EGK bizottsági rendeletben (3) előírt elemzési módszer eredményein alapulnak. Az 1019/2002/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó rendelkezést 2008. november 30-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1019/2002/EK bizottsági rendelet (2) az olívaolaj esetében rendelkezik egyes, nem kötelezően feltüntetendő jelölésekről. Az említett rendelet 5. cikkének c) pontja értelmében a szűz olívaolajok organoleptikus tulajdonságaira vonatkozó feliratok csak akkor tüntethetők fel a címkén, ha az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló, 1991. július 11-i 2568/91/EGK bizottsági rendeletben (3) előírt elemzési módszer eredményein alapulnak. Az 1019/2002/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó rendelkezést 2008. november 30-tól kell alkalmazni.

| (2) | A Nemzetközi Olívaolaj-tanács 2007 novemberében befejezte a szűz olívaolajok kedvező jellemzőinek körét kiszélesíteni hivatott új organoleptikus értékelési módszereket kutató munkálatait. A közösségi szabályozásnak a Nemzetközi Olívaolaj-tanács felülvizsgált módszeréhez való hozzáigazítása az 1019/2002/EK rendelet 5. cikke c) pontjának módosításával jár. Erre a módosításra az olívaolaj több címkézési szabályának előírás szerint 2009. július 1-jén hatályba lépő módosítása keretében kerül sor. Ésszerűtlen volna – különösen a termékeik címkézésének módosítására kényszerülő piaci szereplők szempontjából – az 5. cikk c) pontjának jelenlegi rendelkezéseit a csupán 2008. november 30-tól2009. június 30-ig tartó szűk időszakban alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Olívaolaj-tanács 2007 novemberében befejezte a szűz olívaolajok kedvező jellemzőinek körét kiszélesíteni hivatott új organoleptikus értékelési módszereket kutató munkálatait. A közösségi szabályozásnak a Nemzetközi Olívaolaj-tanács felülvizsgált módszeréhez való hozzáigazítása az 1019/2002/EK rendelet 5. cikke c) pontjának módosításával jár. Erre a módosításra az olívaolaj több címkézési szabályának előírás szerint 2009. július 1-jén hatályba lépő módosítása keretében kerül sor. Ésszerűtlen volna – különösen a termékeik címkézésének módosítására kényszerülő piaci szereplők szempontjából – az 5. cikk c) pontjának jelenlegi rendelkezéseit a csupán 2008. november 30-tól2009. június 30-ig tartó szűk időszakban alkalmazni.

| (3) | Indokolt tehát az 1019/2002/EK rendelet 5. cikke c) pontja alkalmazásának kezdetét 2009. július 1-jére halasztani. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt tehát az 1019/2002/EK rendelet 5. cikke c) pontja alkalmazásának kezdetét 2009. július 1-jére halasztani.

| (4) | Ezért az 1019/2002/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért az 1019/2002/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1019/2002/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az 5. cikk c) pontját 2009. július 1-jétől kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2008. november 30-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 155., 2002.6.14., 27. o.

2

(3)  HL L 248., 1991.9.5., 1. o.

3

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/52

---

A BIZOTTSÁG 1184/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES Vb, VIb és VIaN övezet közösségi és nemzetközi vizein folytatott heringhalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | HER/5B6ANB. |
| Faj | Hering (Clupea harengus) |
| Terület | Az ICES Vb, VIb és VIaN övezet közösségi és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2008.10.8. |

Szám

62/T&Q

Tagállam

Franciaország

Állomány

HER/5B6ANB.

Faj

Hering (Clupea harengus)

Terület

Az ICES Vb, VIb és VIaN övezet közösségi és nemzetközi vizei

Időpont

2008.10.8.

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/54

---

A BIZOTTSÁG 1185/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és az azokra vonatkozó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. december 20-i 1579/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és az azokra vonatkozó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. december 20-i 1579/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 346., 2007.12.29., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 01/MED |
| --- | --- |
| Tagállam | Bulgária |
| Állomány | TUR/F3742C |
| Faj | Nagy rombuszhal (Psetta maxima) |
| Terület | Fekete-tenger |
| Időpont | 2008.9.15. |

Szám

01/MED

Tagállam

Bulgária

Állomány

TUR/F3742C

Faj

Nagy rombuszhal (Psetta maxima)

Terület

Fekete-tenger

Időpont

2008.9.15.

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/56

---

A BIZOTTSÁG 1186/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

a gabonaágazatban a 2008. december 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2008. december 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2008. december 1-jétől az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra.

| (5) | Mindazonáltal az egyes gabonafélékre vonatkozó behozatali vámoknak a 2008/2009-es gazdasági év tekintetében történő ideiglenes felfüggesztéséről szóló, 2008. június 26-i 608/2008/EK bizottsági rendelet (3) értelmében az e rendelet által meghatározott egyes vámokat fel kell függeszteni, |
| --- | --- |

(5)

Mindazonáltal az egyes gabonafélékre vonatkozó behozatali vámoknak a 2008/2009-es gazdasági év tekintetében történő ideiglenes felfüggesztéséről szóló, 2008. június 26-i 608/2008/EK bizottsági rendelet (3) értelmében az e rendelet által meghatározott egyes vámokat fel kell függeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2008. december 1-jétől alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 166., 2008.6.27., 19. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 23,12 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 23,12 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

23,12

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

21,34

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

21,34

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

23,12

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

14.11.2008-27.11.2008

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Öböl-beli árnövelés

—

12,34

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 10,09 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

11,99 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

10,09 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

IRÁNYELVEK

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/59

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/96/EK IRÁNYELVE

(2008. november 19.)

a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikke (1) bekezdése c) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (3) meghatározott transzeurópai közlekedési hálózat kiemelten fontos az európai integráció és kohézió támogatásában és a magas szintű jólét biztosításában. Elsősorban a magas közlekedésbiztonsági szintet kell garantálni. |
| --- | --- |

(1)

A transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (3) meghatározott transzeurópai közlekedési hálózat kiemelten fontos az európai integráció és kohézió támogatásában és a magas szintű jólét biztosításában. Elsősorban a magas közlekedésbiztonsági szintet kell garantálni.

| (2) | Az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című, 2001. szeptember 12-i fehér könyvében a Bizottság kifejezte, hogy közúti biztonsági hatástanulmányok és közúti biztonsági auditok elvégzésére van szükség a Közösségen belül a magas baleseti koncentrációjú útszakaszok azonosításának és kezelésének érdekében. Kitűzte azt a célt is, hogy 2001 és 2010 között a felére csökkenjen az Európai Unió útjain bekövetkezett halálesetek száma. |
| --- | --- |

(2)

Az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című, 2001. szeptember 12-i fehér könyvében a Bizottság kifejezte, hogy közúti biztonsági hatástanulmányok és közúti biztonsági auditok elvégzésére van szükség a Közösségen belül a magas baleseti koncentrációjú útszakaszok azonosításának és kezelésének érdekében. Kitűzte azt a célt is, hogy 2001 és 2010 között a felére csökkenjen az Európai Unió útjain bekövetkezett halálesetek száma.

| (3) | Az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési program – a közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című 2003. június 2-i közleményben a Bizottság a közúti infrastruktúrát a közlekedésbiztonsági politika harmadik pilléreként határozta meg, amelynek hozzá kell járulnia a Közösség balesetcsökkentési célkitűzéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési program – a közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című 2003. június 2-i közleményben a Bizottság a közúti infrastruktúrát a közlekedésbiztonsági politika harmadik pilléreként határozta meg, amelynek hozzá kell járulnia a Közösség balesetcsökkentési célkitűzéséhez.

| (4) | Az utóbbi években olyan jelentős előrelépések történtek a járművek kialakításában (biztonsági intézkedések és új technológiák alkalmazása), amelyek segítettek a közúti balesetek halálos áldozatai és sérültjei számának csökkentésében. Ha a 2010-re kitűzött célt el kívánjuk érni, más területeken is intézkedéseket kell tenni. A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelése sok fejlesztési lehetőséget kínál, amit előnyünkre kell fordítani. |
| --- | --- |

(4)

Az utóbbi években olyan jelentős előrelépések történtek a járművek kialakításában (biztonsági intézkedések és új technológiák alkalmazása), amelyek segítettek a közúti balesetek halálos áldozatai és sérültjei számának csökkentésében. Ha a 2010-re kitűzött célt el kívánjuk érni, más területeken is intézkedéseket kell tenni. A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelése sok fejlesztési lehetőséget kínál, amit előnyünkre kell fordítani.

| (5) | A transzeurópai úthálózaton belül a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsága javításának nélkülözhetetlen eszköze a megfelelő eljárások kialakítása. A közúti biztonsági hatásvizsgálatok stratégiai szinten kell, hogy bemutassák az infrastrukturális beruházások különböző tervezési alternatíváinak közúti biztonságra gyakorolt hatását, és fontos szerepet kell betölteniük az útvonalak kiválasztásakor. A közúti biztonsági hatásvizsgálatok eredményeit több dokumentumban is rögzíteni lehet. Továbbá, közúti biztonsági auditoknak kell részletesen meghatározniuk a közúti infrastrukturális beruházások veszélyes jellemzőit. A transzeurópai úthálózat infrastruktúrájának közlekedésbiztonsági javítása érdekében helyénvaló ezért ezen a két területen eljárásokat kidolgozni, a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott közúti alagutak kizárásával. |
| --- | --- |

(5)

A transzeurópai úthálózaton belül a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsága javításának nélkülözhetetlen eszköze a megfelelő eljárások kialakítása. A közúti biztonsági hatásvizsgálatok stratégiai szinten kell, hogy bemutassák az infrastrukturális beruházások különböző tervezési alternatíváinak közúti biztonságra gyakorolt hatását, és fontos szerepet kell betölteniük az útvonalak kiválasztásakor. A közúti biztonsági hatásvizsgálatok eredményeit több dokumentumban is rögzíteni lehet. Továbbá, közúti biztonsági auditoknak kell részletesen meghatározniuk a közúti infrastrukturális beruházások veszélyes jellemzőit. A transzeurópai úthálózat infrastruktúrájának közlekedésbiztonsági javítása érdekében helyénvaló ezért ezen a két területen eljárásokat kidolgozni, a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott közúti alagutak kizárásával.

| (6) | Több tagállam már jelenleg is rendelkezik a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére irányuló, jól működő rendszerekkel. Ezen országok számára engedélyezni kell meglévő módszereik további használatát, amennyiben azok összhangban állnak ezen irányelv céljaival. |
| --- | --- |

(6)

Több tagállam már jelenleg is rendelkezik a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére irányuló, jól működő rendszerekkel. Ezen országok számára engedélyezni kell meglévő módszereik további használatát, amennyiben azok összhangban állnak ezen irányelv céljaival.

| (7) | A kutatás létfontosságú az Európai Unió közútjai közlekedésbiztonságának növeléséhez. Az összetevők, intézkedések és módszerek (beleértve a telematikát is) kialakítása és ismertetése, valamint a kutatás eredményeinek terjesztése fontos szerepet játszik a közúti közlekedés infrastruktúra-elemei biztonságának növelésében. |
| --- | --- |

(7)

A kutatás létfontosságú az Európai Unió közútjai közlekedésbiztonságának növeléséhez. Az összetevők, intézkedések és módszerek (beleértve a telematikát is) kialakítása és ismertetése, valamint a kutatás eredményeinek terjesztése fontos szerepet játszik a közúti közlekedés infrastruktúra-elemei biztonságának növelésében.

| (8) | A meglévő utak közlekedésbiztonságát célzott befektetésekkel kell fokozni a legnagyobb baleseti koncentrációval és/vagy a legnagyobb balesetcsökkentési potenciállal rendelkező útszakaszokon. Annak érdekében, hogy a járművezetők viselkedésüket megfelelően módosíthassák és fokozódjon a közlekedési szabályok, különösen a sebességhatárok betartása, a járművezetők figyelmét fel kell hívni a magas baleseti koncentrációjú útszakaszokra. |
| --- | --- |

(8)

A meglévő utak közlekedésbiztonságát célzott befektetésekkel kell fokozni a legnagyobb baleseti koncentrációval és/vagy a legnagyobb balesetcsökkentési potenciállal rendelkező útszakaszokon. Annak érdekében, hogy a járművezetők viselkedésüket megfelelően módosíthassák és fokozódjon a közlekedési szabályok, különösen a sebességhatárok betartása, a járművezetők figyelmét fel kell hívni a magas baleseti koncentrációjú útszakaszokra.

| (9) | Az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása már közvetlenül megvalósítását követően magas potenciállal rendelkezik. A magas baleseti koncentrációjú útszakaszok meghatározását és a javító intézkedések meghozatalát követően a közlekedésbiztonsági ellenőrzéseknek megelőző intézkedésként fontosabb szerepet kell kapniuk. A rendszeres ellenőrzés nélkülözhetetlen eszköze annak, hogy megóvja az összes közúti közlekedőt az esetleges veszélyektől, a veszélyeztetett közlekedőket is ideértve, valamint útjavítási munkák esetén is. |
| --- | --- |

(9)

Az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása már közvetlenül megvalósítását követően magas potenciállal rendelkezik. A magas baleseti koncentrációjú útszakaszok meghatározását és a javító intézkedések meghozatalát követően a közlekedésbiztonsági ellenőrzéseknek megelőző intézkedésként fontosabb szerepet kell kapniuk. A rendszeres ellenőrzés nélkülözhetetlen eszköze annak, hogy megóvja az összes közúti közlekedőt az esetleges veszélyektől, a veszélyeztetett közlekedőket is ideértve, valamint útjavítási munkák esetén is.

| (10) | A közlekedésbiztonsági szakemberek képzése és minősítése, amely a tagállamok által hitelesített képzési tantervek és minősítési eszközök révén történik, lehetővé teszi, hogy az ilyen, hivatásukat gyakorló szakemberek megszerezhessék a szükséges naprakész tudást. |
| --- | --- |

(10)

A közlekedésbiztonsági szakemberek képzése és minősítése, amely a tagállamok által hitelesített képzési tantervek és minősítési eszközök révén történik, lehetővé teszi, hogy az ilyen, hivatásukat gyakorló szakemberek megszerezhessék a szükséges naprakész tudást.

| (11) | Az Európai Unióban található utak közlekedésbiztonságának javítása céljából rendelkezéseket kell hozni a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti gyakoribb és rendszeresebb cseréjével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unióban található utak közlekedésbiztonságának javítása céljából rendelkezéseket kell hozni a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti gyakoribb és rendszeresebb cseréjével kapcsolatban.

| (12) | Az Európai Unióban található közutak magas közlekedésbiztonsági szintjének biztosítása érdekében a tagállamoknak alkalmazniuk kell az infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére vonatkozó iránymutatásokat. Az iránymutatásoknak és a végrehajtásról szóló rendszeres jelentéseknek a Bizottság felé történő közlése utat nyit az infrastruktúra közlekedésbiztonságának szisztematikus, közösségi szintű fejlesztése előtt, és alapot teremt ahhoz, hogy idővel eredményesebb rendszert lehessen kifejleszteni. A végrehajtással kapcsolatos jelentések lehetővé teszik, hogy a többi tagállam megállapítsa a legeredményesebb megoldásokat, a tanulmányok előtti és utáni rendszeres adatgyűjtés pedig lehetővé teszi a jövőbeni cselekvés számára legeredményesebb intézkedés kiválasztását. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Unióban található közutak magas közlekedésbiztonsági szintjének biztosítása érdekében a tagállamoknak alkalmazniuk kell az infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére vonatkozó iránymutatásokat. Az iránymutatásoknak és a végrehajtásról szóló rendszeres jelentéseknek a Bizottság felé történő közlése utat nyit az infrastruktúra közlekedésbiztonságának szisztematikus, közösségi szintű fejlesztése előtt, és alapot teremt ahhoz, hogy idővel eredményesebb rendszert lehessen kifejleszteni. A végrehajtással kapcsolatos jelentések lehetővé teszik, hogy a többi tagállam megállapítsa a legeredményesebb megoldásokat, a tanulmányok előtti és utáni rendszeres adatgyűjtés pedig lehetővé teszi a jövőbeni cselekvés számára legeredményesebb intézkedés kiválasztását.

| (13) | Ezen irányelv közlekedésbiztonsági beruházásokra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása nem sértheti a tagállamok közúthálózati karbantartási beruházásokra vonatkozó hatáskörét. |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv közlekedésbiztonsági beruházásokra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása nem sértheti a tagállamok közúthálózati karbantartási beruházásokra vonatkozó hatáskörét.

| (14) | Mivel az irányelv célját – nevezetesen olyan eljárások kidolgozását, amelyek a transzeurópai úthálózat egységesen magas közlekedésbiztonsági szintjét biztosítják – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés hatásai miatt közösségi szinten az jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(14)

Mivel az irányelv célját – nevezetesen olyan eljárások kidolgozását, amelyek a transzeurópai úthálózat egységesen magas közlekedésbiztonsági szintjét biztosítják – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés hatásai miatt közösségi szinten az jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (15) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (5) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (5) megfelelően kell elfogadni.

| (16) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a közúti közlekedésbiztonság-kezelési gyakorlatok fejlesztéséhez szükséges kritériumokat kiigazíthassa, és a mellékleteket a technikai fejlődéshez igazíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a közúti közlekedésbiztonság-kezelési gyakorlatok fejlesztéséhez szükséges kritériumokat kiigazíthassa, és a mellékleteket a technikai fejlődéshez igazíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (17) | A megfelelő számú pihenőhely nem csak a bűnmegelőzés, de a közlekedés biztonsága érdekében is fontos. A pihenőhelyeken a vezetők a megfelelő időben pihenhetnek, és teljes koncentráció mellett folytathatják útjukat. A megfelelően biztonságos pihenőhely előírásának ezért a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére vonatkozó szabályozás szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(17)

A megfelelő számú pihenőhely nem csak a bűnmegelőzés, de a közlekedés biztonsága érdekében is fontos. A pihenőhelyeken a vezetők a megfelelő időben pihenhetnek, és teljes koncentráció mellett folytathatják útjukat. A megfelelően biztonságos pihenőhely előírásának ezért a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezelésére vonatkozó szabályozás szerves részét kell képeznie.

| (18) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedéseik közötti megfelelést, és hogy azokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(18)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedéseik közötti megfelelést, és hogy azokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv a közúti biztonsági hatásvizsgálatokra, a közúti biztonsági auditokra, a közúti hálózat közlekedésbiztonságának kezelésére és a közlekedésbiztonsági ellenőrzésekre vonatkozó eljárások tagállamok általi létrehozását és végrehajtását írja elő.

(2)   Az irányelv hatálya a transzeurópai úthálózat részét képező, tervezési stádiumban, építés alatt vagy használatban levő utakra terjed ki.

(3)   A tagállamok ennek az irányelvnek a rendelkezéseit bevált gyakorlatként alkalmazhatják a transzeurópai úthálózat részét nem képező azon nemzeti közúti közlekedési infrastruktúra tekintetében is, amely részben vagy egészben közösségi finanszírozással épült.

(4)   Az irányelv hatálya nem terjed ki a 2004/54/EK irányelvben meghatározott közúti alagutakra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „transzeurópai úthálózat”: az 1692/96/EK határozat I. mellékletének 2. szakaszában meghatározott úthálózat; |
| --- | --- |

1.

„transzeurópai úthálózat”: az 1692/96/EK határozat I. mellékletének 2. szakaszában meghatározott úthálózat;

| 2. | „illetékes szerv”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott állami vagy magánszervezet, amely illetékessége folytán részt vesz ezen irányelv végrehajtásában, beleértve azokat az illetékes szervként kijelölt intézményeket is, amelyek már ezen irányelv hatálybalépése előtt léteztek, feltéve hogy eleget tesznek ezen irányelv követelményeinek; |
| --- | --- |

2.

„illetékes szerv”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott állami vagy magánszervezet, amely illetékessége folytán részt vesz ezen irányelv végrehajtásában, beleértve azokat az illetékes szervként kijelölt intézményeket is, amelyek már ezen irányelv hatálybalépése előtt léteztek, feltéve hogy eleget tesznek ezen irányelv követelményeinek;

| 3. | „közúti biztonsági hatásvizsgálat”: annak a stratégiai összehasonlító elemzése, hogy az új út vagy a meglévő hálózat jelentős mértékű módosítása milyen hatással van az úthálózat közlekedésbiztonságára; |
| --- | --- |

3.

„közúti biztonsági hatásvizsgálat”: annak a stratégiai összehasonlító elemzése, hogy az új út vagy a meglévő hálózat jelentős mértékű módosítása milyen hatással van az úthálózat közlekedésbiztonságára;

| 4. | „közúti biztonsági audit”: a közúti infrastrukturális projekt tervezési jellemzőinek független, részletes, módszeres és műszaki biztonsági ellenőrzése a tervezéstől az üzemeltetés korai szakaszáig; |
| --- | --- |

4.

„közúti biztonsági audit”: a közúti infrastrukturális projekt tervezési jellemzőinek független, részletes, módszeres és műszaki biztonsági ellenőrzése a tervezéstől az üzemeltetés korai szakaszáig;

| 5. | „magas baleseti koncentrációjú útszakaszok besorolása”: a közúti hálózat azon szakaszainak azonosítására, elemzésére és besorolására vonatkozó módszer, amelyek több mint három éve használatban vannak, és amelyeken a forgalomáramlás arányában mérve magas a halálos kimenetelű forgalmi balesetek száma; |
| --- | --- |

5.

„magas baleseti koncentrációjú útszakaszok besorolása”: a közúti hálózat azon szakaszainak azonosítására, elemzésére és besorolására vonatkozó módszer, amelyek több mint három éve használatban vannak, és amelyeken a forgalomáramlás arányában mérve magas a halálos kimenetelű forgalmi balesetek száma;

| 6. | „az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása”: a meglévő úthálózat részeinek biztonsági fejlesztési lehetőségek és a balesetek költségeinek megtakarításai szerinti azonosítására, elemzésére és besorolására szolgáló módszer; |
| --- | --- |

6.

„az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása”: a meglévő úthálózat részeinek biztonsági fejlesztési lehetőségek és a balesetek költségeinek megtakarításai szerinti azonosítására, elemzésére és besorolására szolgáló módszer;

| 7. | „közlekedésbiztonsági ellenőrzés”: a közlekedésbiztonsági okokból karbantartást igénylő jellemzők és hibák szokásos, rendszeres időközönként történő ellenőrzése; |
| --- | --- |

7.

„közlekedésbiztonsági ellenőrzés”: a közlekedésbiztonsági okokból karbantartást igénylő jellemzők és hibák szokásos, rendszeres időközönként történő ellenőrzése;

| 8. | „iránymutatások”: a tagállamok által elfogadott intézkedések, amelyek az ezen irányelvben meghatározott közlekedésbiztonsági eljárások alkalmazását illetően meghatározzák a követendő lépéseket és a figyelembe veendő elemeket; |
| --- | --- |

8.

„iránymutatások”: a tagállamok által elfogadott intézkedések, amelyek az ezen irányelvben meghatározott közlekedésbiztonsági eljárások alkalmazását illetően meghatározzák a követendő lépéseket és a figyelembe veendő elemeket;

| 9. | „infrastrukturális projekt”: új közúti infrastruktúra építésére vagy a meglévő úthálózat jelentős módosítására irányuló projekt, amely hatással van a forgalomra. |
| --- | --- |

9.

„infrastrukturális projekt”: új közúti infrastruktúra építésére vagy a meglévő úthálózat jelentős módosítására irányuló projekt, amely hatással van a forgalomra.

3. cikk

Infrastrukturális projektek közúti biztonsági hatásvizsgálata

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi infrastrukturális projekthez közúti biztonsági hatásvizsgálat készüljön.

(2)   A közúti biztonsági hatásvizsgálatot a tervezési fázis elején, az infrastrukturális beruházás jóváhagyása előtt kell elvégezni. Ezzel összefüggésben a tagállamok törekednek az I. mellékletben felsorolt kritériumok betartására.

(3)   A közúti biztonsági hatásvizsgálat kifejti, hogy milyen útbiztonsági megfontolások járultak hozzá a javasolt megoldás kiválasztásához. Emellett jelentős információkkal szolgál a különböző vizsgált lehetőségek költség-haszon elemzéséhez.

4. cikk

Infrastrukturális projektek közúti biztonsági auditja

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy minden infrastrukturális beruházásra vonatkozóan közúti biztonsági audit készüljön.

(2)   A közúti biztonsági auditok elvégzésekor a tagállamok törekednek a II. mellékletben felsorolt kritériumok betartására.

A tagállamok biztosítják, hogy megbízott szakértő auditor vizsgálja felül az infrastrukturális beruházás tervezési jellemzőit.

Az auditort a 9. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően nevezik ki, és az auditor a 9. cikkben előírt megfelelő képesítéssel és képzéssel rendelkezik. Ha az auditot szakértői csoport végzi, a csoport legalább egy tagja rendelkezik a 9. cikk (3) bekezdésében hivatkozott képesítési bizonyítvánnyal.

(3)   A közúti biztonsági auditok a projekt tervezési folyamatának szerves részét képezik az engedélyezési tervezés, a kiviteli tervezés szakaszában, a megnyitás előtti szakaszban és az üzemeltetés korai szakaszában.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az auditor az infrastrukturális beruházás minden egyes szakaszában vizsgálati jelentésben állapítsa meg a közlekedésbiztonság szempontjából kritikus tervezési elemeket. Ha az audit során veszélyes jellemzőt állapítanak meg, a tervet azonban nem módosítják az adott szakasz végéig a II. melléklet szerint, az illetékes szervezet köteles erre magyarázatot adni a jelentés mellékletében.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a (4) bekezdésben hivatkozott jelentés közlekedésbiztonsági szempontból megfelelő ajánlásokat eredményezzen.

5. cikk

A működő úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása és kezelése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a magas baleseti koncentrációjú útszakaszok besorolása és az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása felülvizsgálatok alapján történjen, amelyeket legalább háromévente végeznek el. Ezzel összefüggésben a tagállamok törekednek a III. mellékletben felsorolt kritériumok betartására.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azon útszakaszokat, amelyek a magas baleseti koncentrációjú útszakaszok besorolásának és az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolásának eredményei alapján kiemeltebb helyen állnak, a III. melléklet 3. pontjában hivatkozott elemeken alapuló helyszíni látogatások során szakértői csoportok értékeljék. A szakértői csoport legalább egy tagjának meg kell felelnie a 9. cikk (4) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményeknek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a javító kezelés a (2) bekezdésben említett útszakaszokra irányuljon. A III. melléklet 3. pontjának e) alpontjában említett intézkedések elsőbbséget élveznek, különös figyelemmel azokra, amelyek a legmagasabb haszon-költség arányt mutatják.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a javítás alatt álló, és ezért az úthasználók biztonságát veszélyeztető közútiinfrastruktúra-szakaszokra megfelelő jelzéseket helyezzenek ki. E jelzéseknek a nappal és éjszaka egyaránt látható, biztonságos távolságra felállított jelzéseket is magukban kell foglalniuk, továbbá meg kell felelniük a közúti jelzésekről szóló 1968. évi bécsi egyezmény rendelkezéseinek.

(5)   A tagállamok megfelelő intézkedések útján biztosítják, hogy az úthasználók tájékoztatást kapjanak a magas baleseti koncentrációjú útszakaszokról. Ha a tagállam útjelző tábla használata mellett dönt, annak meg kell felelnie a közúti jelzésekről szóló 1968-as bécsi egyezmény rendelkezéseinek.

6. cikk

Közlekedésbiztonsági ellenőrzések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az útbiztonsági jellemzők megállapítása és a baleset-megelőzés érdekében a használatban lévő közutakra vonatkozó közlekedésbiztonsági ellenőrzéseket elvégezzék.

(2)   A közlekedésbiztonsági ellenőrzések kiterjednek a közúthálózat rendszeres időközökben elvégzett ellenőrzésére, valamint az útépítési munkáknak a forgalomáramlás biztonságára gyakorolt lehetséges hatásának felmérésére.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes szervezet rendszeres időközönként ellenőrzéseket végezzen. Az ilyen ellenőrzéseket megfelelő gyakorisággal kell elvégezni annak érdekében, hogy az adott közúti infrastruktúra kielégítő közlekedésbiztonsági szintje biztosítható legyen.

(4)   A 8. cikk szerint elfogadott iránymutatások sérelme nélkül a tagállamok iránymutatásokat fogadnak el az útépítési munkák ideiglenes közlekedésbiztonsági intézkedéseire vonatkozóan. Emellett megfelelő ellenőrzési rendszert vezetnek be annak biztosítására, hogy azokat az iránymutatásokat megfelelően alkalmazzák.

7. cikk

Adatkezelés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes szervezet baleseti jelentést készítsen az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott útszakaszon bekövetkezett minden egyes halálos balesetről. A tagállamok törekednek arra, hogy a baleseti jelentés valamennyi, a IV. mellékletben felsorolt adatelemet tartalmazza.

(2)   A tagállamok kiszámítják a területükön előforduló halálos kimenetelű, illetve a súlyos sérüléssel járó baleset átlagos szociális költségét. A tagállamok további különbségeket is tehetnek a költségek között, amelyeket legalább ötévente frissítenek.

8. cikk

Az iránymutatások elfogadása és közlése

(1)   Ha még nem léteznek iránymutatások, a tagállamok biztosítják, hogy 2011. december 19-ig iránymutatásokat fogadjanak el annak érdekében, hogy támogassák az illetékes szervezeteket ezen irányelv alkalmazásában.

(2)   A tagállamok ezeket az iránymutatásokat elfogadásukat vagy módosításukat követő három hónapon belül közlik a Bizottsággal.

(3)   A Bizottság az iránymutatásokat nyilvános honlapon elérhetővé teszi.

9. cikk

Az auditorok kinevezése és képzése

(1)   Ha ilyen tantervek még nem léteznek, a tagállamok biztosítják, hogy 2011. december 19-ig képzési tanterveket fogadjanak el a közúti biztonsági auditorok számára.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a közúti biztonsági auditorok ezen irányelv keretében meghatározott feladatokat látnak el, képesítési bizonyítványt adó alapképzésen és rendszeres időközönként továbbképző tanfolyamokon vegyenek részt.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az útbiztonsági ellenőrök képesítési bizonyítvánnyal rendelkezzenek. Az irányelv hatálybalépése előtt megszerzett bizonyítványokat el kell ismerni.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az auditorokat az alábbi követelményekkel összhangban nevezzék ki:

| a) | megfelelő tapasztalat vagy képzettség az úttervezés, a közúti biztonság tervezése és a balesetek elemzése terén; |
| --- | --- |

a)

megfelelő tapasztalat vagy képzettség az úttervezés, a közúti biztonság tervezése és a balesetek elemzése terén;

| b) | a 8. cikk szerinti iránymutatások tagállamok általi elfogadásától számított két évet követően az útbiztonsági ellenőrzéseket kizárólag a (2) és (3) bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő auditorok vagy ilyen auditorokat magukban foglaló szakértői csoportok végezhetik; |
| --- | --- |

b)

a 8. cikk szerinti iránymutatások tagállamok általi elfogadásától számított két évet követően az útbiztonsági ellenőrzéseket kizárólag a (2) és (3) bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő auditorok vagy ilyen auditorokat magukban foglaló szakértői csoportok végezhetik;

| c) | az auditor az audit időpontjában nem vehet részt az érintett infrastrukturális beruházás tervezésében vagy üzemeltetésében. |
| --- | --- |

c)

az auditor az audit időpontjában nem vehet részt az érintett infrastrukturális beruházás tervezésében vagy üzemeltetésében.

10. cikk

A legjobb gyakorlatok cseréje

Az Európai Unió területén található, a transzeurópai hálózatba nem tartozó utak biztonságának javítása érdekében a Bizottság koherens rendszert hoz létre a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréje érdekében, amelybe beletartoznak többek között a meglévő közúti infrastruktúra-közlekedésbiztonsági projektek, valamint a bevált közúti biztonsági technológiák.

11. cikk

A közlekedésbiztonság-kezelési gyakorlatok folyamatos javítása

(1)   A Bizottság a megfelelő meglévő nemzetközi fórumokon szerzett tapasztalatára építve elősegíti és strukturálja a tudás és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét az Európai Unió közúti infrastruktúráját érintő biztonságkezelési gyakorlatok folyamatos javítása érdekében.

(2)   A Bizottságot a 13. cikkben említett bizottság segíti. Ha konkrét intézkedések elfogadására van szükség, azokat a 13. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

(3)   A műszaki biztonsági vonatkozásokkal kapcsolatos kérdésekben adott esetben konzultálni lehet a közúti infrastruktúrák közlekedésbiztonsága és kezelése terén tevékenykedő nem kormányzati szervezetekkel.

12. cikk

A műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás

Ezen irányelv mellékleteit a 13. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően hozzáigazítják a műszaki fejlődéshez.

13. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

14. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2010. december 19-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul továbbítják a Bizottsághoz.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által érintett területen fogadnak el.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

16. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2008. november 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

J.-P. JOUYET

---

(1)  HL C 168., 2007.7.20., 71. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. június 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2008. október 20-i határozata.

2

(3)  HL L 228., 1996.9.9., 1. o.

3

(4)  HL L 167., 2004.4.30., 39. o.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

(6)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

INFRASTRUKTURÁLIS PROJEKTEK KÖZÚTI BIZTONSÁGI HATÁSVIZSGÁLATA

| 1. | A közúti biztonsági hatásvizsgálat elemei:






  a) | probléma-meghatározás; |
| --- | --- | --- |

1.

A közúti biztonsági hatásvizsgálat elemei:

a)

probléma-meghatározás;

| b) | a jelenlegi helyzet és a „semmit nem teszünk” forgatókönyv; |
| --- | --- |

b)

a jelenlegi helyzet és a „semmit nem teszünk” forgatókönyv;

| c) | közlekedésbiztonsági célok; |
| --- | --- |

c)

közlekedésbiztonsági célok;

| d) | a javasolt alternatívák közlekedésbiztonságra gyakorolt hatásának elemzése; |
| --- | --- |

d)

a javasolt alternatívák közlekedésbiztonságra gyakorolt hatásának elemzése;

| e) | az alternatívák összehasonlítása, beleértve a költség-haszon elemzést is; |
| --- | --- |

e)

az alternatívák összehasonlítása, beleértve a költség-haszon elemzést is;

| f) | a lehetséges megoldások felsorolása. |
| --- | --- |

f)

a lehetséges megoldások felsorolása.

| 2. | Figyelembe veendő elemek






  a) | halálesetek és balesetek, csökkentési célkitűzések a „semmit nem teszünk” forgatókönyvhöz képest; |
| --- | --- | --- |

2.

Figyelembe veendő elemek

a)

halálesetek és balesetek, csökkentési célkitűzések a „semmit nem teszünk” forgatókönyvhöz képest;

| b) | útkiválasztási és utazási módok; |
| --- | --- |

b)

útkiválasztási és utazási módok;

| c) | a meglévő hálózatra kifejtett lehetséges hatás (pl. kijáratok, elágazások, vasúti átjárók); |
| --- | --- |

c)

a meglévő hálózatra kifejtett lehetséges hatás (pl. kijáratok, elágazások, vasúti átjárók);

| d) | úthasználók, ideértve a veszélyeztetett úthasználókat is (pl. gyalogosok, kerékpárosok és motorkerékpárosok); |
| --- | --- |

d)

úthasználók, ideértve a veszélyeztetett úthasználókat is (pl. gyalogosok, kerékpárosok és motorkerékpárosok);

| e) | forgalom (pl. forgalom mértéke, a forgalom típus szerinti besorolása); |
| --- | --- |

e)

forgalom (pl. forgalom mértéke, a forgalom típus szerinti besorolása);

| f) | évszakhoz kapcsolódó és éghajlati feltételek; |
| --- | --- |

f)

évszakhoz kapcsolódó és éghajlati feltételek;

| g) | elegendő számú, a közlekedés szempontjából biztonságos pihenőhely megléte; |
| --- | --- |

g)

elegendő számú, a közlekedés szempontjából biztonságos pihenőhely megléte;

| h) | szeizmikus tevékenységek. |
| --- | --- |

h)

szeizmikus tevékenységek.

---

II. MELLÉKLET

INFRASTRUKTURÁLIS PROJEKTEK KÖZÚTI BIZTONSÁGI AUDITJA

| 1. | Kritériumok az engedélyezési tervezés szakaszában:






  a) | földrajzi hely (pl. földcsuszamlás-, árvíz- vagy lavinaveszély), évszakhoz kapcsolódó és éghajlati feltételek, valamint szeizmikus tevékenységek; |
| --- | --- | --- |

1.

Kritériumok az engedélyezési tervezés szakaszában:

a)

földrajzi hely (pl. földcsuszamlás-, árvíz- vagy lavinaveszély), évszakhoz kapcsolódó és éghajlati feltételek, valamint szeizmikus tevékenységek;

| b) | a csomópontok típusai és a közöttük lévő távolság; |
| --- | --- |

b)

a csomópontok típusai és a közöttük lévő távolság;

| c) | a sávok száma és típusa; |
| --- | --- |

c)

a sávok száma és típusa;

| d) | az új útra felengedhető forgalom fajtái; |
| --- | --- |

d)

az új útra felengedhető forgalom fajtái;

| e) | az út funkciója a hálózaton belül; |
| --- | --- |

e)

az út funkciója a hálózaton belül;

| f) | az időjárási viszonyok; |
| --- | --- |

f)

az időjárási viszonyok;

| g) | a tényleges sebességek; |
| --- | --- |

g)

a tényleges sebességek;

| h) | keresztmetszetek (pl. az útpálya szélessége, kerékpáros sávok, gyalogutak); |
| --- | --- |

h)

keresztmetszetek (pl. az útpálya szélessége, kerékpáros sávok, gyalogutak);

| i) | vízszintes és függőleges nyomvonal; |
| --- | --- |

i)

vízszintes és függőleges nyomvonal;

| j) | látási viszonyok; |
| --- | --- |

j)

látási viszonyok;

| k) | a csomópontok elrendezése; |
| --- | --- |

k)

a csomópontok elrendezése;

| l) | tömegközlekedési eszközök és infrastruktúra; |
| --- | --- |

l)

tömegközlekedési eszközök és infrastruktúra;

| m) | közutak és vasutak szintbeli kereszteződései. |
| --- | --- |

m)

közutak és vasutak szintbeli kereszteződései.

| 2. | Kritériumok a kiviteli tervezés szakaszában:






  a) | elrendezés; |
| --- | --- | --- |

2.

Kritériumok a kiviteli tervezés szakaszában:

a)

elrendezés;

| b) | következetes közúti jelzések és útburkolati jelek; |
| --- | --- |

b)

következetes közúti jelzések és útburkolati jelek;

| c) | utak és útkereszteződések megvilágítása; |
| --- | --- |

c)

utak és útkereszteződések megvilágítása;

| d) | út menti berendezések; |
| --- | --- |

d)

út menti berendezések;

| e) | út menti környezet a növényzetet is ideértve; |
| --- | --- |

e)

út menti környezet a növényzetet is ideértve;

| f) | rögzített akadályok az út mentén; |
| --- | --- |

f)

rögzített akadályok az út mentén;

| g) | a közlekedés szempontjából biztonságos pihenőhelyek kialakítása; |
| --- | --- |

g)

a közlekedés szempontjából biztonságos pihenőhelyek kialakítása;

| h) | veszélyeztetett úthasználók (pl. gyalogosok, kerékpárosok, motorosok); |
| --- | --- |

h)

veszélyeztetett úthasználók (pl. gyalogosok, kerékpárosok, motorosok);

| i) | a közúti visszatartó rendszerek felhasználóbarát átalakítása (útelválasztók és ütközési akadályok a veszélyeztetett úthasználók veszélyeztetésének megelőzésére). |
| --- | --- |

i)

a közúti visszatartó rendszerek felhasználóbarát átalakítása (útelválasztók és ütközési akadályok a veszélyeztetett úthasználók veszélyeztetésének megelőzésére).

| 3. | Kritériumok a megnyitás előtti szakaszban:






  a) | az úthasználók biztonsága és a látási viszonyok különböző körülmények között, például sötétben és normális időjárási viszonyok között; |
| --- | --- | --- |

3.

Kritériumok a megnyitás előtti szakaszban:

a)

az úthasználók biztonsága és a látási viszonyok különböző körülmények között, például sötétben és normális időjárási viszonyok között;

| b) | közúti jelzések és útburkolati jelek olvashatósága; |
| --- | --- |

b)

közúti jelzések és útburkolati jelek olvashatósága;

| c) | az útburkolatok állapota. |
| --- | --- |

c)

az útburkolatok állapota.

| 4. | Kritériumok a működés korai szakaszában: a közúti biztonság értékelése a közlekedők tényleges magatartása alapján.
  Az auditok bármely szakaszban előírhatják az előző szakaszok kritériumainak ismételt vizsgálatát. |
| --- | --- |

4.

Kritériumok a működés korai szakaszában: a közúti biztonság értékelése a közlekedők tényleges magatartása alapján.

Az auditok bármely szakaszban előírhatják az előző szakaszok kritériumainak ismételt vizsgálatát.

---

III. MELLÉKLET

A MAGAS BALESETI KONCENTRÁCIÓJÚ ÚTSZAKASZOK BESOROLÁSA ÉS AZ ÚTHÁLÓZAT KÖZLEKEDÉSBIZTONSÁGI BESOROLÁSA

1.   A magas baleseti koncentrációjú útszakaszok azonosítása

A magas baleseti koncentrációjú útszakaszok azonosításakor figyelembe veszik legalább az előző években az egységnyi úthosszra jutó halálos balesetek forgalomhoz viszonyított számát és a csomópontok esetében az ilyen balesetek csomópontonkénti számát.

2.   A szakaszok meghatározása az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolásának elemzése céljából

Az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolásának elemzése céljából a szakaszok meghatározása során figyelembe veszik a baleseti költségek lehetséges megtakarításait. Az útszakaszokat kategóriákba kell sorolni. Minden egyes útkategória esetében megvizsgálják az útszakaszokat, és a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos szempontok – mint pl. balesetek száma, forgalom mértéke és forgalom típusa – alapján besorolják azokat.

Az úthálózat közlekedésbiztonsági besorolása minden egyes útkategória esetében azon útszakaszok elsőbbségi jegyzékét eredményezi, ahol az infrastruktúra javítása várhatóan jó hatékonysággal elérhető.

3.   Az értékeléséhez szükséges elemek a szakértői csoportok helyszíni látogatásakor:

| a) | az útszakasz leírása; |
| --- | --- |

a)

az útszakasz leírása;

| b) | adott esetben hivatkozás az ugyanazon az útszakaszról szóló korábbi jelentésekre; |
| --- | --- |

b)

adott esetben hivatkozás az ugyanazon az útszakaszról szóló korábbi jelentésekre;

| c) | az esetleges baleseti jelentések elemzése; |
| --- | --- |

c)

az esetleges baleseti jelentések elemzése;

| d) | a balesetben elhunyt és súlyosan megsérült személyek száma az előző három évben; |
| --- | --- |

d)

a balesetben elhunyt és súlyosan megsérült személyek száma az előző három évben;

| e) | különböző időhatárokon belül potenciálisan végrehajtható javító intézkedések, amelyek figyelembe veszik például a következőket:






  — | a rögzített út menti akadályok eltávolítása vagy védelme, |
| --- | --- | --- |

e)

különböző időhatárokon belül potenciálisan végrehajtható javító intézkedések, amelyek figyelembe veszik például a következőket:

—

a rögzített út menti akadályok eltávolítása vagy védelme,

| — | sebességhatárok csökkentése és azok helyi érvényesítésének megerősítése, |
| --- | --- |

—

sebességhatárok csökkentése és azok helyi érvényesítésének megerősítése,

| — | látási viszonyok javítása a különböző időjárási és fényviszonyok mellett, |
| --- | --- |

—

látási viszonyok javítása a különböző időjárási és fényviszonyok mellett,

| — | az út menti berendezések, például a közúti visszatartó rendszerek közlekedésbiztonsági állapotának javítása, |
| --- | --- |

—

az út menti berendezések, például a közúti visszatartó rendszerek közlekedésbiztonsági állapotának javítása,

| — | a közúti jelzések és útburkolati jelek következetességének, láthatóságának, olvashatóságának és elhelyezésének (pl. zajcsíkok alkalmazása) javítása, |
| --- | --- |

—

a közúti jelzések és útburkolati jelek következetességének, láthatóságának, olvashatóságának és elhelyezésének (pl. zajcsíkok alkalmazása) javítása,

| — | sziklaomlás, földcsuszamlás és lavina elleni védelem, |
| --- | --- |

—

sziklaomlás, földcsuszamlás és lavina elleni védelem,

| — | az útburkolatok csúszásmentességének/egyenetlenségének javítása, |
| --- | --- |

—

az útburkolatok csúszásmentességének/egyenetlenségének javítása,

| — | a közúti visszatartó rendszerek áttervezése, |
| --- | --- |

—

a közúti visszatartó rendszerek áttervezése,

| — | az elválasztósáv létrehozása és javítása, |
| --- | --- |

—

az elválasztósáv létrehozása és javítása,

| — | az előzési sáv elrendezésének módosítása, |
| --- | --- |

—

az előzési sáv elrendezésének módosítása,

| — | a csomópontok javítása, ideértve a közút és a vasút kereszteződéseit is, |
| --- | --- |

—

a csomópontok javítása, ideértve a közút és a vasút kereszteződéseit is,

| — | a nyomvonal megváltoztatása, |
| --- | --- |

—

a nyomvonal megváltoztatása,

| — | az út szélességének megváltoztatása, burkolt leállósáv hozzáadása, |
| --- | --- |

—

az út szélességének megváltoztatása, burkolt leállósáv hozzáadása,

| — | közlekedésirányítási és ellenőrzési rendszer telepítése, |
| --- | --- |

—

közlekedésirányítási és ellenőrzési rendszer telepítése,

| — | a veszélyeztetett közlekedőkkel való konfrontáció lehetőségének csökkentése, |
| --- | --- |

—

a veszélyeztetett közlekedőkkel való konfrontáció lehetőségének csökkentése,

| — | az út korszerűsítése a jelenlegi tervezési szabványok szerint, |
| --- | --- |

—

az út korszerűsítése a jelenlegi tervezési szabványok szerint,

| — | az útburkolatok helyreállítása vagy cseréje, |
| --- | --- |

—

az útburkolatok helyreállítása vagy cseréje,

| — | intelligens közlekedési jelzőtáblák használata, |
| --- | --- |

—

intelligens közlekedési jelzőtáblák használata,

| — | az intelligens közlekedési rendszerek és telematikai szolgáltatások fejlesztése az interoperabilitás biztosítására, vészhelyzetek esetére és jelzési célokra. |
| --- | --- |

—

az intelligens közlekedési rendszerek és telematikai szolgáltatások fejlesztése az interoperabilitás biztosítására, vészhelyzetek esetére és jelzési célokra.

---

IV. MELLÉKLET

A BALESETI JELENTÉSBEN SZEREPLŐ BALESETI INFORMÁCIÓK

A baleseti jelentéseknek az alábbi elemeket kell tartalmazniuk:

| 1. | a baleset lehető legpontosabb helyszíne; |
| --- | --- |

1.

a baleset lehető legpontosabb helyszíne;

| 2. | a baleset helyének képei és/vagy ábrái; |
| --- | --- |

2.

a baleset helyének képei és/vagy ábrái;

| 3. | a baleset napja és időpontja; |
| --- | --- |

3.

a baleset napja és időpontja;

| 4. | információ az útról, például a terület típusa, az út típusa, a csomópont típusa, ideértve a jelzéseket is, a sávok száma, az út felülete, időjárási és fényviszonyok, sebességkorlátozás, út menti akadályok; |
| --- | --- |

4.

információ az útról, például a terület típusa, az út típusa, a csomópont típusa, ideértve a jelzéseket is, a sávok száma, az út felülete, időjárási és fényviszonyok, sebességkorlátozás, út menti akadályok;

| 5. | a baleset súlyossága, ideértve a halálesetek és sérültek számát, lehetőleg a 13. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban megállapított közös kritériumoknak megfelelően kifejezve; |
| --- | --- |

5.

a baleset súlyossága, ideértve a halálesetek és sérültek számát, lehetőleg a 13. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban megállapított közös kritériumoknak megfelelően kifejezve;

| 6. | az érintett személyek jellemzői, mint pl. életkor, nem, nemzetiség, véralkoholszint, a biztonsági eszközök használata vagy annak elmulasztása; |
| --- | --- |

6.

az érintett személyek jellemzői, mint pl. életkor, nem, nemzetiség, véralkoholszint, a biztonsági eszközök használata vagy annak elmulasztása;

| 7. | az érintett járművek adatai (típus, kor, ország, esetleges biztonsági berendezések, az alkalmazandó jogszabályok által előírt utolsó rendszeres műszaki vizsga időpontja); |
| --- | --- |

7.

az érintett járművek adatai (típus, kor, ország, esetleges biztonsági berendezések, az alkalmazandó jogszabályok által előírt utolsó rendszeres műszaki vizsga időpontja);

| 8. | a baleset adatai, mint pl. a baleset típusa, az ütközés típusa, a jármű és a vezető manőverei; |
| --- | --- |

8.

a baleset adatai, mint pl. a baleset típusa, az ütközés típusa, a jármű és a vezető manőverei;

| 9. | lehetőség szerint a baleset és a baleseti helyszínelés időpontja, illetve a baleseti mentőszolgálat megérkezése között eltelt időtartammal kapcsolatos információ. |
| --- | --- |

9.

lehetőség szerint a baleset és a baleseti helyszínelés időpontja, illetve a baleseti mentőszolgálat megérkezése között eltelt időtartammal kapcsolatos információ.

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/68

---

A BIZOTTSÁG 2008/109/EK IRÁNYELVE

(2008. november 28.)

a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete megállapítja a Közösségbe behozott fából készült csomagolóanyagra és a nemfa-rakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fára vonatkozó különleges előírásokat. Ezek az előírások „A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványán (2) alapulnak. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete megállapítja a Közösségbe behozott fából készült csomagolóanyagra és a nemfa-rakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fára vonatkozó különleges előírásokat. Ezek az előírások „A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványán (2) alapulnak.

| (2) | Az ISPM 15. szabványának értelmében jóváhagyott előírásokon túlmenően a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete előírja, hogy az importált fa csomagolóanyag kérgezett fából készüljön. A kéreg eltávolítására vonatkozó előírás alkalmazását két alkalommal elhalasztották. |
| --- | --- |

(2)

Az ISPM 15. szabványának értelmében jóváhagyott előírásokon túlmenően a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete előírja, hogy az importált fa csomagolóanyag kérgezett fából készüljön. A kéreg eltávolítására vonatkozó előírás alkalmazását két alkalommal elhalasztották.

| (3) | A Közösség kérelmezte az ISPM 15. szabványa felülvizsgálatát olyan előírás elfogadása céljából, amely orvosolná a Közösség azon kockázatból eredő aggályát, amelyet a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyagokon található fakéreg jelent. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség kérelmezte az ISPM 15. szabványa felülvizsgálatát olyan előírás elfogadása céljából, amely orvosolná a Közösség azon kockázatból eredő aggályát, amelyet a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyagokon található fakéreg jelent.

| (4) | A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény égisze alatt létrehozott, és nemzetközileg elismert erdészeti szakértőkből álló, erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport (Technical Panel on Forest Quarantine, TPFQ) megvizsgálta a fa csomagolóanyagokon található kéreg jelentette növény-egészségügyi kockázatról rendelkezésre álló tudományos adatokat. Az erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport arra a következtetésre jutott, hogy műszakilag indokolt annak előírása, hogy a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag kéregmentes legyen, a kis kéregdarabok jelenlétére vonatkozóan pontosan meghatározott toleranciaszint betartásával annak biztosítása érdekében, hogy a növény-egészségügyi kockázat szintje elfogadható maradjon, és hogy az ISPM átdolgozott 15. szabványát kiegészítsék ezzel az előírással. |
| --- | --- |

(4)

A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény égisze alatt létrehozott, és nemzetközileg elismert erdészeti szakértőkből álló, erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport (Technical Panel on Forest Quarantine, TPFQ) megvizsgálta a fa csomagolóanyagokon található kéreg jelentette növény-egészségügyi kockázatról rendelkezésre álló tudományos adatokat. Az erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport arra a következtetésre jutott, hogy műszakilag indokolt annak előírása, hogy a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag kéregmentes legyen, a kis kéregdarabok jelenlétére vonatkozóan pontosan meghatározott toleranciaszint betartásával annak biztosítása érdekében, hogy a növény-egészségügyi kockázat szintje elfogadható maradjon, és hogy az ISPM átdolgozott 15. szabványát kiegészítsék ezzel az előírással.

| (5) | A fa csomagolóanyagon és alátétfán található kéreg jelenlétére vonatkozó közösségi előírásokat az ISPM 15. átdolgozott szabványának a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény növény-egészségügyi bizottsága általi elfogadása előtt összhangba kell hozni az erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport műszaki következtetéseivel annak érdekében, hogy a Közösség területét védjék a károsító szervezetek behurcolásától. |
| --- | --- |

(5)

A fa csomagolóanyagon és alátétfán található kéreg jelenlétére vonatkozó közösségi előírásokat az ISPM 15. átdolgozott szabványának a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény növény-egészségügyi bizottsága általi elfogadása előtt összhangba kell hozni az erdészeti karanténnel foglalkozó szakcsoport műszaki következtetéseivel annak érdekében, hogy a Közösség területét védjék a károsító szervezetek behurcolásától.

| (6) | Ezért indokolt a kéreg eltávolítására vonatkozó előírásnak a kéreg jelenlétének műszakilag igazolt toleranciaszintjéhez történő hozzáigazítása. |
| --- | --- |

(6)

Ezért indokolt a kéreg eltávolítására vonatkozó előírásnak a kéreg jelenlétének műszakilag igazolt toleranciaszintjéhez történő hozzáigazítása.

| (7) | A 2000/29/EK irányelv IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2000/29/EK irányelv IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A 2000/29/EK irányelv IV. mellékletét módosító 2006/14/EK bizottsági irányelvvel (3) bevezetett, a fa csomagolóanyag kérgezett hengeres fából történő előállítására vonatkozó előírás 2009. január 1-jétől alkalmazandó. Ezért szükséges, hogy az ezen irányelvben előírt intézkedéseket is 2009. január 1-jétől alkalmazzák. Indokolt előírni azonban a kérgezésre vonatkozó előírás 2009. július 1-jétől történő alkalmazását annak érdekében, hogy a harmadik országoknak lehetősége legyen a szükséges kiigazítások elvégzésére. |
| --- | --- |

(8)

A 2000/29/EK irányelv IV. mellékletét módosító 2006/14/EK bizottsági irányelvvel (3) bevezetett, a fa csomagolóanyag kérgezett hengeres fából történő előállítására vonatkozó előírás 2009. január 1-jétől alkalmazandó. Ezért szükséges, hogy az ezen irányelvben előírt intézkedéseket is 2009. január 1-jétől alkalmazzák. Indokolt előírni azonban a kérgezésre vonatkozó előírás 2009. július 1-jétől történő alkalmazását annak érdekében, hogy a harmadik országoknak lehetősége legyen a szükséges kiigazítások elvégzésére.

| (9) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete ezen irányelv melléklete szövegének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2008. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2009. január 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  ISPM 15. szám, 2002. március, FAO, Róma.

2

(3)  HL L 34., 2006.2.7., 24. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. részének I. szakasza a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:












  „2. | Fából készült csomagolóanyag csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok és egyéb raklapok, és szállítótálcák formájában, melyeket gyakorlatilag mindenféle tárgy szállításánál alkalmaznak, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, és a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított, harmadik országokból – Svájc kivételével – származó fát. |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

Fából készült csomagolóanyag csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok és egyéb raklapok, és szállítótálcák formájában, melyeket gyakorlatilag mindenféle tárgy szállításánál alkalmaznak, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, és a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított, harmadik országokból – Svájc kivételével – származó fát.

A fa csomagolóanyag:

| — | kéregmentes, egyes kéregdarabok kivételével, amennyiben ezek 3 centiméternél kisebb szélességűek (a hosszuktól függetlenül), illetve amennyiben ezek 3 centiméternél szélesebbek, területük nem haladja meg az 50 négyzetcentimétert, valamint |
| --- | --- |

—

kéregmentes, egyes kéregdarabok kivételével, amennyiben ezek 3 centiméternél kisebb szélességűek (a hosszuktól függetlenül), illetve amennyiben ezek 3 centiméternél szélesebbek, területük nem haladja meg az 50 négyzetcentimétert, valamint

| — | „a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesül, és |
| --- | --- |

—

„a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesül, és

| — | „a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely mutatja, hogy a fa csomagolóanyagot jóváhagyott növény-egészségügyi kezelésnek vetették alá. |
| --- | --- |

—

„a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely mutatja, hogy a fa csomagolóanyagot jóváhagyott növény-egészségügyi kezelésnek vetették alá.

Az első francia bekezdés 2009. július 1-jétől alkalmazandó.”

| 2. | A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:












  „8. | A nemfa-rakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fa, ideértve a harmadik országokból származó, a természetes kerek felszínét meg nem tartott fát is, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, és a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított, harmadik országokból – Svájc kivételével – származó fát. |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„8.

A nemfa-rakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fa, ideértve a harmadik országokból származó, a természetes kerek felszínét meg nem tartott fát is, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, és a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított, harmadik országokból – Svájc kivételével – származó fát.

A faanyag:

| — | kéregmentes, egyes kéregdarabok kivételével, amennyiben ezek 3 centiméternél kisebb szélességűek (a hosszuktól függetlenül), illetve amennyiben ezek 3 centiméternél szélesebbek, területük nem haladja meg az 50 négyzetcentimétert, valamint |
| --- | --- |

—

kéregmentes, egyes kéregdarabok kivételével, amennyiben ezek 3 centiméternél kisebb szélességűek (a hosszuktól függetlenül), illetve amennyiben ezek 3 centiméternél szélesebbek, területük nem haladja meg az 50 négyzetcentimétert, valamint

| — | „a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesül, és |
| --- | --- |

—

„a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesül, és

| — | „a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely mutatja, hogy a fa csomagolóanyagot jóváhagyott növény-egészségügyi kezelésnek vetették alá. |
| --- | --- |

—

„a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatások” című, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre (ISPM) vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely mutatja, hogy a fa csomagolóanyagot jóváhagyott növény-egészségügyi kezelésnek vetették alá.

Az első francia bekezdés 2009. július 1-jétől alkalmazandó.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/71

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. november 26.)

a Kanada bizonyos tartományaiból származó vetőburgonya tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltéréseknek a tagállamok számára történő engedélyezéséről szóló 2003/61/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2008) 7317. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög, spanyol, olasz, máltai és portugál nyelvű szöveg hiteles)

(2008/891/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv értelmében Kanadából származó vetőburgonyát nem lehet a Közösség területére behozni. Az irányelv azonban ettől a szabálytól eltérést tesz lehetővé azzal a feltétellel, hogy nem áll fenn a károsító szervezetek elterjedésének a veszélye. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv értelmében Kanadából származó vetőburgonyát nem lehet a Közösség területére behozni. Az irányelv azonban ettől a szabálytól eltérést tesz lehetővé azzal a feltétellel, hogy nem áll fenn a károsító szervezetek elterjedésének a veszélye.

| (2) | A 2003/61/EK bizottsági határozat (2) rendelkezik a Kanada bizonyos tartományaiból származó vetőburgonyának Görögországba, Olaszországba, Portugáliába, Spanyolországba, Ciprusra és Máltára való, bizonyos feltételek mellett történő behozatalára vonatkozó eltérésről. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/61/EK bizottsági határozat (2) rendelkezik a Kanada bizonyos tartományaiból származó vetőburgonyának Görögországba, Olaszországba, Portugáliába, Spanyolországba, Ciprusra és Máltára való, bizonyos feltételek mellett történő behozatalára vonatkozó eltérésről.

| (3) | Portugália kérte ennek az eltérésnek a meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(3)

Portugália kérte ennek az eltérésnek a meghosszabbítását.

| (4) | Mivel az eltéréshez vezető körülmények változatlanok maradnak, az eltéréseket továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

Mivel az eltéréshez vezető körülmények változatlanok maradnak, az eltéréseket továbbra is alkalmazni kell.

| (5) | A 2003/61/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/61/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/61/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a 2003. február 1-jétől2003. március 31-ig, a 2003. december 1-jétől2004. március 31-ig, a 2004. december 1-jétől2005. március 31-ig, a 2005. december 1-jétől2006. március 31-ig, a 2006. december 1-jétől2007. március 31-ig, a 2007. december 1-jétől2008. március 31-ig, a 2008. december 1-jétől2009. március 31-ig, a 2009. december 1-jétől2010. március 31-ig, és a 2010. december 1-jétől2011. március 31-ig tartó értékesítési idényre.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a 2003. február 1-jétől2003. március 31-ig, a 2003. december 1-jétől2004. március 31-ig, a 2004. december 1-jétől2005. március 31-ig, a 2005. december 1-jétől2006. március 31-ig, a 2006. december 1-jétől2007. március 31-ig, a 2007. december 1-jétől2008. március 31-ig, a 2008. december 1-jétől2009. március 31-ig, a 2009. december 1-jétől2010. március 31-ig, és a 2010. december 1-jétől2011. március 31-ig tartó értékesítési idényre.”

| 2. | A 15. cikkben a „2008. március 31.” helyébe a „2011. március 31.” lép. |
| --- | --- |

2.

A 15. cikkben a „2008. március 31.” helyébe a „2011. március 31.” lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Máltai Köztársaság és a Portugál Köztársaság a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 26-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2003.1.28., 31. o.

2

---

Európai Központi Bank

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/73

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2008. október 28.)

az euro Szlovákia általi bevezetését követően a kötelező tartalékoknak az Európai Központi Bank által történő alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről

(EKB/2008/14)

(2008/892/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 19.1. cikkére, illetve a 47.2. cikke első francia bekezdésére,

tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2003/9) (2),

tekintettel Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (3),

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 5. cikkének (1) bekezdésére és 6. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2001/13) (5),

mivel:

| (1) | Az euro Szlovákiában 2009. január 1-jével történő bevezetése azzal jár, hogy ugyanettől a naptól kezdve a kötelező tartalékrendszer hatálya alá fognak tartozni a Szlovákiában található hitelintézetek és hitelintézetek szlovák fióktelepei. |
| --- | --- |

(1)

Az euro Szlovákiában 2009. január 1-jével történő bevezetése azzal jár, hogy ugyanettől a naptól kezdve a kötelező tartalékrendszer hatálya alá fognak tartozni a Szlovákiában található hitelintézetek és hitelintézetek szlovák fióktelepei.

| (2) | E jogalanyoknak az eurorendszer kötelező tartalékrendszerébe történő integrálása átmeneti rendelkezések elfogadását teszi szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy az integráció zökkenőmentes legyen, illetve az ne keltsen aránytalan terheket a részt vevő tagállamok, közöttük Szlovákia hitelintézetei számára. |
| --- | --- |

(2)

E jogalanyoknak az eurorendszer kötelező tartalékrendszerébe történő integrálása átmeneti rendelkezések elfogadását teszi szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy az integráció zökkenőmentes legyen, illetve az ne keltsen aránytalan terheket a részt vevő tagállamok, közöttük Szlovákia hitelintézetei számára.

| (3) | Az Alapokmány 5. cikke és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 10. cikke együttesen utal a tagállamok azon kötelezettségére, hogy nemzeti szinten hozzanak meg és hajtsanak végre minden szükséges intézkedést az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése, valamint a statisztikai téren az euro bevezetéséhez való időbeni felkészülés biztosítása céljából, |
| --- | --- |

(3)

Az Alapokmány 5. cikke és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 10. cikke együttesen utal a tagállamok azon kötelezettségére, hogy nemzeti szinten hozzanak meg és hajtsanak végre minden szükséges intézkedést az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése, valamint a statisztikai téren az euro bevezetéséhez való időbeni felkészülés biztosítása céljából,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában az „intézmény”, a „tartalékképzési követelmény”, a „tartalékolási időszak”, a „tartalékalap” és a „részt vevő tagállam” kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendeletben.

2. cikk

A Szlovákiában található intézményekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 7. cikkétől eltérve a Szlovákiában található intézmények vonatkozásában az átmeneti tartalékolási időszak 2009. január 1-jétől2009. január 20-ig tart.

(2)   A Szlovákiában található egyes intézmények tartalékalapját az átmeneti tartalékolási időszak tekintetében a 2008. október 31-i mérlegük elemeihez viszonyítva határozzák meg. A Szlovákiában található intézmények a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletben rögzített, az EKB monetáris és pénzügyi statisztikai adatszolgáltatási rendszere szerint tartalékalapjukról tájékoztatják a Národná banka Slovenska-t. Azok a Szlovákiában található intézmények, amelyekre vonatkozik a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérés, az átmeneti tartalékolási időszakra vonatkozó tartalékalapot a 2008. szeptember 30-i mérlegük alapján számítják ki.

(3)   Az átmeneti tartalékolási időszak tekintetében a Szlovákiában található intézmény vagy Národná banka Slovenska számítja ki az adott intézmény kötelező tartalékát. A kötelező tartalék kiszámítását végző fél értesíti számításáról a másik felet, megfelelő időt biztosítva számára arra, hogy a számítást ellenőrizhesse, illetve arra vonatkozólag módosítási javaslatot tehessen. A kötelező tartalék kiszámított összegét (annak bármely módosításával együtt) mindkét fél legkésőbb 2008. december 9-ig jóváhagyja. Amennyiben az értesített fél 2008. december 9-ig nem erősíti meg a kötelező tartalék összegét, úgy tekintendő, mintha elismerné, hogy az átmeneti tartalékolási időszakra a kiszámított összeg vonatkozik.

(4)   A 3. cikk (2)–(4) bekezdését megfelelően kell alkalmazni a Szlovákiában található intézményekre azért, hogy azok a kezdeti tartalékolási időszakaik tekintetében levonhassák tartalékalapjukból a Szlovákiában található intézményekkel szembeni kötelezettségeiket, annak ellenére, hogy a kötelező tartalék kiszámításának idején azok az intézmények nem szerepelnek az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett, tartalékképzésre kötelezett intézmények listáján.

3. cikk

Egyéb részt vevő tagállamokban található intézményekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az egyéb részt vevő tagállamokban található intézményekre az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 7. cikke alapján vonatkozó tartalékolási időszakot nem érinti a Szlovákiában található intézményekre irányadó átmeneti tartalékolási időszak léte.

(2)   Az egyéb részt vevő tagállamokban található intézmények dönthetnek úgy, hogy a 2008. december 10-től2009. január 20-ig és a 2009. január 21-től2009. február 10-ig tartó tartalékolási időszakban igénybe veszik azt a lehetőséget, hogy tartalékalapjukból levonják a Szlovákiában található intézmények felé fennálló kötelezettségeiket annak ellenére, hogy a kötelező tartalék kiszámításának idején azok az intézmények nem szerepelnek az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett, tartalékképzésre kötelezett intézmények listáján.

(3)   Az egyéb részt vevő tagállamokban található olyan intézmények, amelyek élni kívánnak a Szlovákiában található intézmények felé fennálló kötelezettségeik levonásának lehetőségével, a 2008. december 10-től2009. január 20-ig és a 2009. január 21-től2009. február 10-ig tartó tartalékolási időszakban a kötelező tartalék összegét (ebben a sorrendben) a 2008. október 31-i, illetve a 2008. november 30-i mérlegük alapján számítják ki, és benyújtják a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet I. melléklet 1. táblázatához kapcsolódó 5. lábjegyzet szerinti táblázatot, amelyen feltüntetik, hogy a Szlovákiában található intézményeket már az EKB kötelező tartalékrendszerének hatálya alá tartozónak tekintik.

Ez nem érinti az intézményeknek a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet I. mellékletének 1. táblázata szerinti időszakokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét, amely szerint a Szlovákiában található intézmények még mindig „külföld”-ön található banknak minősülnek.

A táblázatokat a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletben meghatározott határidőkön belül és eljárásoknak megfelelően nyújtják be.

(4)   A 2008 decemberében, 2009 januárjában és 2009 februárjában kezdődő tartalékolási időszakok tekintetében a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérésben részesülő, az egyéb részt vevő tagállamokban található azon intézmények, amelyek le kívánják vonni a Szlovákiában található intézmények felé fennálló kötelezettségeiket, a 2008. szeptember 30-i mérleg alapján számítják ki a kötelező tartalék összegét, és a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet I. mellékletének 1. táblázatához kapcsolódó 5. lábjegyzetben meghatározott táblázattal összhangban szolgáltatnak adatot, amelyen feltüntetik, hogy a Szlovákiában található intézmények már az EKB kötelező tartalékrendszerének hatálya alá tartoznak.

Ez nem érinti az intézményeknek a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet I. mellékletének 1. táblázata szerinti időszakokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét, amely szerint a Szlovákiában található intézmények még mindig „külföld”-ön található banknak minősülnek.

A táblázatokat a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletben meghatározott határidőkön belül és eljárásoknak megfelelően nyújtják be.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ennek a határozatnak a címzettjei a Národná banka Slovenska, a Szlovákiában található intézetek és az egyéb részt vevő tagállamokban található intézetek.

(2)   Ez a határozat 2008. november 1-jén lép hatályba.

(3)   Az e határozatban foglalt egyedi rendelkezések hiányában az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) és a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletek rendelkezéseit kell alkalmazni.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. október 28-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

1

(2)  HL L 250., 2003.10.2., 10. o.

2

(3)  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

3

(4)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

4

(5)  HL L 333., 2001.12.17., 1. o.

5

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/76

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2008. november 17.)

az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról

(EKB/2008/17)

(2008/893/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 105. és 106. cikkére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1 cikkére, a 3.1., az 5., 16. és 24. cikkével együttesen,

mivel:

| (1) | A KBER Alapokmányának 12.1 cikke szerint a Kormányzótanács fogadja el azokat az iránymutatásokat és hozza meg azokat a határozatokat, amelyek szükségesek az eurorendszerre ruházott feladatok ellátásának biztosításához. Ennélfogva a Kormányzótanács rendelkezik hatáskörrel az olyan kiegészítő tevékenységek megszervezéséről való döntésre, mint az eurorendszer feladatainak ellátásához szükséges áruk és szolgáltatások beszerzése. |
| --- | --- |

(1)

A KBER Alapokmányának 12.1 cikke szerint a Kormányzótanács fogadja el azokat az iránymutatásokat és hozza meg azokat a határozatokat, amelyek szükségesek az eurorendszerre ruházott feladatok ellátásának biztosításához. Ennélfogva a Kormányzótanács rendelkezik hatáskörrel az olyan kiegészítő tevékenységek megszervezéséről való döntésre, mint az eurorendszer feladatainak ellátásához szükséges áruk és szolgáltatások beszerzése.

| (2) | A Európai Közösség beszerzésre vonatkozó jogszabályai lehetőséget adnak arra, hogy több ajánlatkérő közösen szerezzen be árukat és szolgáltatásokat. Ez az elv tükröződik az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlament és tanácsi irányelv (1) (15) preambulumbekezdésében és 11. cikkében, amelyek előírják egyes központosított beszerzési eljárások használatát. |
| --- | --- |

(2)

A Európai Közösség beszerzésre vonatkozó jogszabályai lehetőséget adnak arra, hogy több ajánlatkérő közösen szerezzen be árukat és szolgáltatásokat. Ez az elv tükröződik az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlament és tanácsi irányelv (1) (15) preambulumbekezdésében és 11. cikkében, amelyek előírják egyes központosított beszerzési eljárások használatát.

| (3) | Az Európai Központi Bank célja a költségtakarékosság és hatékonyság elveinek betartása, és az áruk és szolgáltatások beszerzésére fordított pénzért a legjobb minőségre törekszik. A Kormányzótanács az áruk és szolgáltatások közös beszerzését olyan eszköznek tekinti, ami a szinergiák és a méretgazdaságosság kiaknázása révén e célkitűzések elérését szolgálja. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Központi Bank célja a költségtakarékosság és hatékonyság elveinek betartása, és az áruk és szolgáltatások beszerzésére fordított pénzért a legjobb minőségre törekszik. A Kormányzótanács az áruk és szolgáltatások közös beszerzését olyan eszköznek tekinti, ami a szinergiák és a méretgazdaságosság kiaknázása révén e célkitűzések elérését szolgálja.

| (4) | Az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének létrehozásával az Európai Központi Bank („EKB”) célja annak támogatása, hogy az EKB és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai részt vegyenek ebben a közös beszerzésben. |
| --- | --- |

(4)

Az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének létrehozásával az Európai Központi Bank („EKB”) célja annak támogatása, hogy az EKB és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai részt vegyenek ebben a közös beszerzésben.

| (5) | A Kormányzótanács a közös beszerzés koordinálására létrehozta az Eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodáját (Eurosystem Procurement Coordination Office – „EPCO”). A Kormányzótanács az EPCO befogadására a Banque centrale du Luxembourgot jelölte ki a 2008. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(5)

A Kormányzótanács a közös beszerzés koordinálására létrehozta az Eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodáját (Eurosystem Procurement Coordination Office – „EPCO”). A Kormányzótanács az EPCO befogadására a Banque centrale du Luxembourgot jelölte ki a 2008. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra.

| (6) | Ez a határozat nem érinti a központi bankok azon lehetőségét, hogy felkérjék az EPCO-t olyan áru- és szolgáltatásbeszerzésekkel kapcsolatos támogatásra, amelyek nem tartoznak e határozat hatálya alá. |
| --- | --- |

(6)

Ez a határozat nem érinti a központi bankok azon lehetőségét, hogy felkérjék az EPCO-t olyan áru- és szolgáltatásbeszerzésekkel kapcsolatos támogatásra, amelyek nem tartoznak e határozat hatálya alá.

| (7) | Az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai is érdekeltek lehetnek az EPCO tevékenységében és a közös pályázati eljárásokban való részvételben, amelyek a központi bankokra irányadó feltételek mellett fognak zajlani, |
| --- | --- |

(7)

Az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai is érdekeltek lehetnek az EPCO tevékenységében és a közös pályázati eljárásokban való részvételben, amelyek a központi bankokra irányadó feltételek mellett fognak zajlani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

| a) | „eurorendszer”: az Európai Központi Bank és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek bevezették az eurót; |
| --- | --- |

a)

„eurorendszer”: az Európai Központi Bank és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek bevezették az eurót;

| b) | „eurorendszer feladatai”: a Szerződés és a KBER alapokmánya értelmében az eurorendszerre ruházott feladatok; |
| --- | --- |

b)

„eurorendszer feladatai”: a Szerződés és a KBER alapokmánya értelmében az eurorendszerre ruházott feladatok;

| c) | „központi bank”: az EKB vagy az eurót bevezetett valamely tagállam nemzeti központi bankja; |
| --- | --- |

c)

„központi bank”: az EKB vagy az eurót bevezetett valamely tagállam nemzeti központi bankja;

| d) | „vezető központi bank”: a közös pályázati eljárás lebonyolításáért felelő központi bank; |
| --- | --- |

d)

„vezető központi bank”: a közös pályázati eljárás lebonyolításáért felelő központi bank;

| e) | „fogadó központi bank”: a Kormányzótanács által az EPCO befogadására kijelölt központi bank; |
| --- | --- |

e)

„fogadó központi bank”: a Kormányzótanács által az EPCO befogadására kijelölt központi bank;

| f) | „EPCO Irányítóbizottság”: a Kormányzótanács által az EPCO tevékenységeinek irányítására felállított bizottság. Az EPCO Irányítóbizottságnak minden központi részéről egy tagja van, akiket az intézményen belüli szervezeti és stratégiai kérdésekben szakértelemmel és gyakorlattal rendelkező, vezető beosztású személyek és beszerzési szakértők sorából kell választani. Az EPCO Irányítóbizottság az Igazgatóságon keresztül a Kormányzótanácsnak számol be. Az EKB látja el az EPCO Irányítóbizottság elnökségi és titkársági feladatait; |
| --- | --- |

f)

„EPCO Irányítóbizottság”: a Kormányzótanács által az EPCO tevékenységeinek irányítására felállított bizottság. Az EPCO Irányítóbizottságnak minden központi részéről egy tagja van, akiket az intézményen belüli szervezeti és stratégiai kérdésekben szakértelemmel és gyakorlattal rendelkező, vezető beosztású személyek és beszerzési szakértők sorából kell választani. Az EPCO Irányítóbizottság az Igazgatóságon keresztül a Kormányzótanácsnak számol be. Az EKB látja el az EPCO Irányítóbizottság elnökségi és titkársági feladatait;

| g) | „közös pályázati eljárás”: a vezető központi bank által áruknak és szolgáltatásoknak a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok javára lefolytatott közös beszerzésére szolgáló eljárás. |
| --- | --- |

g)

„közös pályázati eljárás”: a vezető központi bank által áruknak és szolgáltatásoknak a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok javára lefolytatott közös beszerzésére szolgáló eljárás.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a határozat vonatkozik a központi bankok azon áru- és szolgáltatásbeszerzéseire, amelyek szükségesek az eurorendszer feladatainak ellátásához.

(2)   A központi bankok EPCO-tevékenységekben és közös pályázati eljárásokban való részvétele önkéntes.

(3)   Ez a határozat nem érinti az eurobankjegyek beszerzéséről szóló, 2004. szeptember 16-i EKB/2004/18 iránymutatást (2).

3. cikk

Az eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodája

(1)   Az EPCO a következő feladatokat látja el:

| a) | a bevált beszerzési gyakorlatok eurorendszeren belüli elfogadásának elősegítése; |
| --- | --- |

a)

a bevált beszerzési gyakorlatok eurorendszeren belüli elfogadásának elősegítése;

| b) | a közös beszerzéshez szükséges infrastruktúra (pl. készségek, funkcionális eszközök, információs rendszerek, eljárások) kialakítása; |
| --- | --- |

b)

a közös beszerzéshez szükséges infrastruktúra (pl. készségek, funkcionális eszközök, információs rendszerek, eljárások) kialakítása;

| c) | a központi bankok EPCO-hoz intézett beszerzési igénye alapján olyan potenciális beszerzések azonosítása, amelyek a határozat hatálya alá vagy azon kívül esnek; |
| --- | --- |

c)

a központi bankok EPCO-hoz intézett beszerzési igénye alapján olyan potenciális beszerzések azonosítása, amelyek a határozat hatálya alá vagy azon kívül esnek;

| d) | a c) pontban írt értékelés alapján éves beszerzési terv készítése és frissítése a közös pályázati eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban írt értékelés alapján éves beszerzési terv készítése és frissítése a közös pályázati eljárások tekintetében;

| e) | a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankokkal együttműködésben közös követelmények kidolgozása; |
| --- | --- |

e)

a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankokkal együttműködésben közös követelmények kidolgozása;

| f) | a központi bankok támogatása a közös beszerzési eljárásokban; |
| --- | --- |

f)

a központi bankok támogatása a közös beszerzési eljárásokban;

| g) | a központi bankok támogatása a Központi Bankok Európai Rendszerének közös projektjeihez kapcsolódó beszerzésekben, ha ezt a projektvezető központi bank kéri. |
| --- | --- |

g)

a központi bankok támogatása a Központi Bankok Európai Rendszerének közös projektjeihez kapcsolódó beszerzésekben, ha ezt a projektvezető központi bank kéri.

(2)   A fogadó központi bank biztosítja az EPCO feladatainak ellátásához szükséges anyagi és humán erőforrásokat, a Kormányzótanács által a (4) bekezdésben meghatározott módon jóváhagyott költségvetésnek megfelelően.

(3)   A fogadó központi bank az EPCO Irányítóbizottsággal konzultálva szabályokat fogadhat el az EPCO belső szervezet és igazgatása tekintetében, ideértve az EPCO személyzetének az annak biztosítását célzó magatartási szabályzatát, hogy feladataik ellátása során a legnagyobb integritás érvényesüljön.

(4)   Az EPCO költségvetését a központi bankok finanszírozzák a Kormányzótanács által elfogadott szabályokkal összhangban. Az EPCO a pénzügyi év kezdete előtt az EPCO Irányítóbizottságon és az Igazgatóságon keresztül benyújtja éves költségvetési javaslatát a Kormányzótanácsnak jóváhagyásra.

(5)   Az EPCO az EPCO Irányítóbizottságon és az Igazgatóságon keresztül benyújtja éves tevékenységi beszámolóját a Kormányzótanácsnak.

(6)   Az EPCO tevékenységeit a Belső Ellenőrzési Bizottsága ellenőrzi, a Kormányzótanács által elfogadott szabályoknak megfelelően. Ez nem érinti a fogadó központi bank által alkalmazott vagy elfogadott ellenőrzési és könyvvizsgálati szabályokat.

(7)   Az EPCO Irányítóbizottság az EPCO létrehozása után öt évvel elvégzi az EPCO tevékenységeinek eredményességi és hatékonysági értékelését. A Kormányzótanács ezen értékelés alapján dönt arról, hogy szükséges e kiválasztási eljárást lefolytatni új fogadó központi bank kiválasztására.

4. cikk

Közös pályázati eljárások

(1)   E határozat alkalmazásában a közös pályázati eljárás a következő esetekben tekinthető szükségesnek: i. ésszerűen várható, hogy az áruk és szolgáltatások közös beszerzése előnyösebb vételi feltételeket eredményezne a költségtakarékosság és hatékonyság elveinek megfelelően; vagy ii. a központi bankoknak harmonizált követelményeket és előírásokat kell elfogadniuk az ilyen árukkal és/vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban.

(2)   A potenciális közös beszerzési eset azonosítása után az EPCO felkéri a központi bankokat a közös pályázati eljárásban való részvételre. A központi bankok kellő időben tájékoztatják az EPCO-t arról, hogy szándékoznak-e részt venni a közös pályázati eljárásban, és ha igen, közlik üzleti követelményeiket az EPCO-val. A hirdetmény megjelenése előtt a központi bank elállhat a közös pályázati eljárásban való részvételtől.

(3)   A közös pályázati eljárások EPCO által készített éves beszerzési terve alapján és az EPCO Irányítóbizottsággal folytatott konzultációt követően a Kormányzótanács közös pályázati eljárást indíthat és kiválaszthatja a vezető központi banko(ka)t a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok közül. A Kormányzótanácsnak meg kell küldeni az éves beszerzési terv valamennyi frissítését.

(4)   A vezető központi bank folytatja le a közös pályázati eljárást a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok javára, a vezető központi bankra vonatkozó beszerzési szabályoknak megfelelően. A vezető központi bank a hirdetményben megjelöli, hogy mely központi bankok vesznek részt a közös pályázati eljárásban és a tervezett szerződéses kapcsolatok szerkezetét.

(5)   A vezető központi bank az EPCO-val és a közös pályázati eljárásban részt vevő többi központi bankkal együttműködésben elkészíti a pályázati dokumentációt, valamint értékeli a jelentkezéseket és pályázatokat.

(6)   A vezető központi bank az éves beszerzési tervben meghatározott nyelve(ke)n folytatja le a közös pályázati eljárást.

5. cikk

Az eurót be nem vezetett tagállamok nemzeti központi bankjainak részvétele

A Kormányzótanács felkérheti az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjait az EPCO és a közös pályázati eljárásokban a központi bankokra irányadó feltételek mellett történő részvételre.

6. cikk

Záró rendelkezések

Ez a határozat 2008. december 1-jén lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. november 17-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

1

(2)  HL L 320., 2004.10.21., 21. o.

2

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/79

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUMM/1/2008 HATÁROZATA

(2008. szeptember 16.)

az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az (EUMM Georgia) misszióvezetőjének kinevezéséről

(2008/894/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 25. cikke harmadik albekezdésére,

tekintettel az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának, az (EUMM Georgia) létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 15-i 2008/736/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/736/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a PBB a Szerződés 25. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy az EUMM Georgia politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, többek között a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/736/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a PBB a Szerződés 25. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy az EUMM Georgia politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, többek között a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot.

| (2) | A főtitkár/főképviselő azt javasolta, hogy Hansjörg HABER -t nevezzék ki az EUMM Georgia misszióvezetőjévé, |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár/főképviselő azt javasolta, hogy Hansjörg HABER -t nevezzék ki az EUMM Georgia misszióvezetőjévé,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Hansjörg HABER -t nevezi ki az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az EUMM Georgia misszióvezetőjévé.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2009. szeptember 15-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 16-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

C. ROGER

---

(1)  HL L 248., 2008.9.17., 26. o.

1

---

| 29.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 319/80

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/14/2008 HATÁROZATA

(2008. november 21.)

az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az Európai Unió erők főparancsnokának kinevezéséről

(2008/895/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az EU Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) további határozatok meghozatalára az EU-erők főparancsnokának kinevezésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) további határozatok meghozatalára az EU-erők főparancsnokának kinevezésére vonatkozóan.

| (2) | 2007. szeptember 25-én a PBB elfogadta a BiH/11/2007 határozatot (2), amelyben Ignacio MARTÍN VILLALAÍN vezérőrnagyot az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az EU-erők főparancsnokává nevezték ki. |
| --- | --- |

(2)

2007. szeptember 25-én a PBB elfogadta a BiH/11/2007 határozatot (2), amelyben Ignacio MARTÍN VILLALAÍN vezérőrnagyot az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az EU-erők főparancsnokává nevezték ki.

| (3) | Az EU műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy Stefano CASTAGNOTTO vezérőrnagyot nevezzék ki az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az EU-erők új főparancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az EU műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy Stefano CASTAGNOTTO vezérőrnagyot nevezzék ki az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az EU-erők új főparancsnokává.

| (4) | Az EU Katonai Bizottsága támogatta az ajánlást. |
| --- | --- |

(4)

Az EU Katonai Bizottsága támogatta az ajánlást.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában.

| (6) | Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Európai Unió azon tagállamaira vonatkozik majd, amelyek egyben akár a NATO tagjai, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Európai Unió azon tagállamaira vonatkozik majd, amelyek egyben akár a NATO tagjai, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Stefano CASTAGNOTTO vezérőrnagyot az Európai Unió Bosznia és Hercegovina-i katonai műveletében az Európai Uniós erők főparancsnokává nevezik ki.

2. cikk

Ez a határozat 2008. december 4-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 21-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

C. ROGER

---

(1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

1

(2)  HL L 288., 2007.11.6., 60. o.

2

---