# Euroopa Liidu L 28/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 28 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide30. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 28

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide30. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/49/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. november 2008, Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 1 |
| Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping | 3 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Nõukogu

2009/49/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. november 2008, Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta

1

Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping

3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 30.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. november 2008,

Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2009/49/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelises veinikaubanduse lepingus, (1) mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/184/EÜ, (2) nähti ette, et nimetatud lepingu artiklites 8 ja 11 osutatud nimetuste puhul ette nähtud üleminekuaja osas on vaja täiendavaid läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelises veinikaubanduse lepingus, (1) mis kiideti heaks nõukogu otsusega 94/184/EÜ, (2) nähti ette, et nimetatud lepingu artiklites 8 ja 11 osutatud nimetuste puhul ette nähtud üleminekuaja osas on vaja täiendavaid läbirääkimisi.

| (2) | 23. oktoobril 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduse lepingu üle. |
| --- | --- |

(2)

23. oktoobril 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduse lepingu üle.

| (3) | Need läbirääkimised on lõpule viidud ja 5. juunil 2007 parafeerisid mõlemad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduse lepingu (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(3)

Need läbirääkimised on lõpule viidud ja 5. juunil 2007 parafeerisid mõlemad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise uue veinikaubanduse lepingu (edaspidi „leping”).

| (4) | Leping tuleks seetõttu heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks seetõttu heaks kiita.

| (5) | Selleks et hõlbustada lepingu lisade rakendamist ja võimalikku muutmist, peaks komisjonil olema lubatud võtta vajalikke meetmeid kooskõlas nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 479/2008 (veinituru ühise korralduse kohta) (3) nimetatud korraga. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hõlbustada lepingu lisade rakendamist ja võimalikku muutmist, peaks komisjonil olema lubatud võtta vajalikke meetmeid kooskõlas nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 479/2008 (veinituru ühise korralduse kohta) (3) nimetatud korraga.

| (6) | Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast loetakse lõppenuks Brüsselis ja Canberras 26. ja 31. jaanuaril 1994 allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline eelmine veinikaubanduse leping, selle protokoll ja sellega seotud kirjavahetus, |
| --- | --- |

(6)

Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast loetakse lõppenuks Brüsselis ja Canberras 26. ja 31. jaanuaril 1994 allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline eelmine veinikaubanduse leping, selle protokoll ja sellega seotud kirjavahetus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping koos selle lisade, protokolli, deklaratsioonide ja konsolideeritud kirjavahetusega (edaspidi „leping”).

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Lepingu artikli 29 lõike 3 kohaldamiseks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 113 lõikes 1 või artikli 113 lõikes 2, kui see on asjakohane, osutatud korraga vajalikud meetmed lepingu rakendamiseks ning selle lisade ja protokolli muutmiseks kooskõlas lepingu artiklitega 29 ja 30.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. november 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  EÜT L 86, 31.3.1994, lk 3.

1

(2)  EÜT L 86, 31.3.1994, lk 1.

2

(3)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

3

---

Euroopa ühenduse ja austraalia vaheline veinikaubanduse leping

EUROOPA ÜHENDUS

(edaspidi „ühendus”)

ühelt poolt ja

AUSTRAALIA

teiselt poolt

(edaspidi „lepinguosalised”),

SOOVIDES parandada tingimusi kaubandussuhete soodsaks ja harmooniliseks arenguks ning kaubanduskoostöö edendamiseks veinisektoris, tuginedes võrdõiguslikkusele, mõlemapoolsele kasule ja vastastikkusele,

TÕDEDES, et lepinguosalised soovivad luua omavahelise kaubanduse hõlbustamiseks veinisektoris tihedamaid sidemeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärgid

Lepinguosalised lepivad kokku, et hõlbustavad ja edendavad mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttel ühenduse ja Austraalia päritolu veinidega kauplemist käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Kehtivus- ja rakendusala

Käesolevat lepingut kohaldatakse veinide suhtes, mis kuuluvad 14. juunil 1983. aastal Brüsselis rahvusvahelise konventsiooniga vastuvõetud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (1) rubriiki 22.04.

Artikkel 3

Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

| a) | „... pärit vein” (kui seda kasutatakse koos ühe lepinguosalise nimega) – vein, mis on valmistatud selle lepinguosalise territooriumil üksnes selle lepinguosalise territooriumilt koristatud viinamarjadest; |
| --- | --- |

a)

„... pärit vein” (kui seda kasutatakse koos ühe lepinguosalise nimega) – vein, mis on valmistatud selle lepinguosalise territooriumil üksnes selle lepinguosalise territooriumilt koristatud viinamarjadest;

| b) | „geograafiline tähis” – TRIPS-lepingu artikli 22 lõikes 1 määratletud tähis; |
| --- | --- |

b)

„geograafiline tähis” – TRIPS-lepingu artikli 22 lõikes 1 määratletud tähis;

| c) | „traditsiooniline märge” – traditsiooniliselt kasutatav nimetus, mis viitab eelkõige tootmismeetodile või veini kvaliteedile, värvile või liigile ning mida tunnustatakse ühenduse õigusaktides ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel; |
| --- | --- |

c)

„traditsiooniline märge” – traditsiooniliselt kasutatav nimetus, mis viitab eelkõige tootmismeetodile või veini kvaliteedile, värvile või liigile ning mida tunnustatakse ühenduse õigusaktides ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel;

| d) | „kirjeldus” – märgistusel, veini veodokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades ning reklaamis kasutatavad väljendid; |
| --- | --- |

d)

„kirjeldus” – märgistusel, veini veodokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades ning reklaamis kasutatavad väljendid;

| e) | „märgistus” – kõik kirjeldused ja muud viited, sümbolid, illustratsioonid, geograafilised tähised või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust veini teistest ning mis on esitatud ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel; |
| --- | --- |

e)

„märgistus” – kõik kirjeldused ja muud viited, sümbolid, illustratsioonid, geograafilised tähised või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust veini teistest ning mis on esitatud ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel;

| f) | „esitusviis” – väljendid, mida kasutatakse mahutitel, sealhulgas sulguril, märgistusel ja pakendil; |
| --- | --- |

f)

„esitusviis” – väljendid, mida kasutatakse mahutitel, sealhulgas sulguril, märgistusel ja pakendil;

| g) | „pakend” – kaitsev ümbris nagu paber, iga tüüpi õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või enama mahuti transportimisel või lõpptarbijale müümisel; |
| --- | --- |

g)

„pakend” – kaitsev ümbris nagu paber, iga tüüpi õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või enama mahuti transportimisel või lõpptarbijale müümisel;

| h) | „TRIPS-leping” – WTO asutamislepingule 1C lisana lisatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping; |
| --- | --- |

h)

„TRIPS-leping” – WTO asutamislepingule 1C lisana lisatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping;

| i) | „WTO asutamisleping” – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon; |
| --- | --- |

i)

„WTO asutamisleping” – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon;

| j) | kui artikli 29 lõike 3 punktist e ja artikli 30 lõike 3 punktist c ei tulene teisiti, käsitletakse viiteid seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, nagu nad on oma muudetud kujul lepingu allkirjastamise kuupäeval. Kui lepingu allkirjastamise ajal teatab üks lepinguosaline teisele, et ta peab oma käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks võtma vastu seadusi, õigusakte või eeskirju, käsitletakse viiteid nendele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena sel kuupäeval kehtivatele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, mil asjaomane lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et on täitnud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud nõuded. |
| --- | --- |

j)

kui artikli 29 lõike 3 punktist e ja artikli 30 lõike 3 punktist c ei tulene teisiti, käsitletakse viiteid seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, nagu nad on oma muudetud kujul lepingu allkirjastamise kuupäeval. Kui lepingu allkirjastamise ajal teatab üks lepinguosaline teisele, et ta peab oma käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks võtma vastu seadusi, õigusakte või eeskirju, käsitletakse viiteid nendele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele viidetena sel kuupäeval kehtivatele seadustele, õigusaktidele või eeskirjadele, mil asjaomane lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et on täitnud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud nõuded.

Artikkel 4

Üldeeskirjad

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole täpsustatud teisiti, toimub veini import ja turustamine kooskõlas importiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate õigusnormidega.

2.   Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesolevas lepingus sätestatud kohustuste täitmine. Nad tagavad käesolevas lepingus kehtestatud eesmärkide saavutamise.

I JAOTIS

VEINIVALMISTUSTAVAD JA -MENETLUSED NING NÕUDED VEINI KOOSTISELE

Artikkel 5

Kehtivad veinivalmistustavad ja -menetlused ning nõuded veini koostisele

1.   Ühendus annab loa importida oma territooriumile ja seal joogina turustada kõiki Austraaliast pärit veine, mis on valmistatud:

| a) | ühe või mitme I lisa A osa lõikes 1 loetletud veinivalmistustava või -menetluse kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

ühe või mitme I lisa A osa lõikes 1 loetletud veinivalmistustava või -menetluse kohaselt ning

| b) | lepingu protokolli punktis I.1 sätestatud koostist käsitlevate nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

b)

lepingu protokolli punktis I.1 sätestatud koostist käsitlevate nõuete kohaselt.

2.   Austraalia annab loa importida oma territooriumile ja seal joogina turustada kõiki ühendusest pärit veine, mis on valmistatud ühe või mitme I lisa B osa lõikes 1 loetletud veinivalmistustava või -menetluse kohaselt.

3.   Lepinguosalised tõdevad, et I lisas loetletud veinivalmistustavad ja -menetlused ning protokollis sätestatud nõuded veini koostisele vastavad artiklis 7 kehtestatud eesmärkidele ja nõuetele.

Artikkel 6

Uued veinivalmistustavad ja -menetlused, nõuded koostisele või muudatused

1.   Kui üks lepinguosaline kavatseb lubada oma territooriumil kasutada kaubanduslikel eesmärkidel uusi või muuta olemasolevaid veinivalmistustavasid või -menetlusi või nõudeid veini koostisele, mida teine lepinguosaline artikli 5 põhjal ei luba ning mis nõuavad I lisa muutmist vastavalt artiklile 11, teavitab ta teist lepinguosalist sellest võimalikult kiiresti kirjalikult ning annab talle enne kõnealuse uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lõplikku lubamist mõistliku võimaluse esitada oma märkused.

2.   Kõnealune lepinguosaline esitab taotluse korral ka tehnilise toimiku, mis toetab uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kavandatavat lubamist artiklis 7 sätestatud eesmärkide ja nõuete suhtes, et teisel lepinguosalisel oleks hõlpsam seda kaaluda.

3.   Teine lepinguosaline kaalub lõikes 1 nimetatud kavandatavat uut või muudetud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele, võttes arvesse artiklis 7 sätestatud eesmärke ja nõudeid.

4.   Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist 30 päeva jooksul pärast kavandatava uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lubamise jõustumist.

5.   Lõikes 4 nimetatud teade sisaldab uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kirjeldust.

6.   Kui lõike 2 alusel ei ole esitatud tehnilist toimikut, esitab teate edastanud lepinguosaline teise lepinguosalise taotlusel kõnealuses lõikes täpsustatud tehnilise toimiku.

7.   Käesolevat artiklit ei kohaldata juhul, kui lepinguosaline kohandab I lisa C osas nimetatud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele üksnes selleks, et võtta arvesse konkreetse turustusaasta kliimatingimusi, tingimusel et selline kohandamine on ebaoluline ega muuda oluliselt asjaomast veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele (tehniline kohandus). Tehnilisi kohandusi teha kavatsev lepinguosaline teavitab sellest teist lepinguosalist võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt enne teise lepinguosalise territooriumil toimuvat turustamist.

Artikkel 7

Eesmärgid ja nõuded

1.   Veini tootmisel kasutatavad uued või muudetud veinivalmistustavad ja -menetlused ning nõuded veini koostisele peavad vastama järgmistele eesmärkidele:

| a) | inimeste tervise kaitse; |
| --- | --- |

a)

inimeste tervise kaitse;

| b) | tarbijate kaitsmine pettuse eest; |
| --- | --- |

b)

tarbijate kaitsmine pettuse eest;

| c) | vastavus lõikes 2 kirjeldatud hea veinivalmistustava normidele. |
| --- | --- |

c)

vastavus lõikes 2 kirjeldatud hea veinivalmistustava normidele.

2.   Hea veinivalmistustava peab vastama järgmistele nõuetele:

| I. | see ei ole päritoluriigi õigusnormidega keelatud; |
| --- | --- |

I.

see ei ole päritoluriigi õigusnormidega keelatud;

| II. | sellega kaitstakse toote ehtsust ja põhimõtet, mille kohaselt veini tüüpilised omadused on tingitud koristatud viinamarjadest; |
| --- | --- |

II.

sellega kaitstakse toote ehtsust ja põhimõtet, mille kohaselt veini tüüpilised omadused on tingitud koristatud viinamarjadest;

| III. | sellega võetakse arvesse viljeluspiirkonda, eelkõige klimaatilisi, geoloogilisi ja muid tootmistingimusi; |
| --- | --- |

III.

sellega võetakse arvesse viljeluspiirkonda, eelkõige klimaatilisi, geoloogilisi ja muid tootmistingimusi;

| IV. | see tugineb põhjendatud tehnoloogilisele või praktilisele vajadusele parandada muu hulgas veini säilivust, stabiilsust või vastuvõttu tarbijate poolt; |
| --- | --- |

IV.

see tugineb põhjendatud tehnoloogilisele või praktilisele vajadusele parandada muu hulgas veini säilivust, stabiilsust või vastuvõttu tarbijate poolt;

| V. | sellega tagatakse, et valmistusviisid või lisandid piirduvad soovitud mõju saavutamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

V.

sellega tagatakse, et valmistusviisid või lisandid piirduvad soovitud mõju saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

ArtikkeL 8

Ajutise loa andmine

Ilma et see piiraks artiklis 35 ettenähtud meetmete kohaldamist, lubatakse lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 4 kohaselt teatatud uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või veini koostist käsitleva nõude põhjal toodetud veine ajutiselt teise lepinguosalise territooriumile importida ja neid seal turustada.

Artikkel 9

Vastuväidete esitamise kord

1.   Lepinguosaline võib 6 kuu jooksul pärast teise lepinguosalise artikli 6 lõike 4 kohase teate saamist esitada kirjalikult vastuväite teatatud uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kohta põhjendusega, et see ei vasta artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärgile. Kui lepinguosaline esitab vastuväite, võib kumbki lepinguosaline taotleda artiklis 37 sätestatud konsultatsioone. Kui selliste konsultatsioonide abil ei suudeta küsimust lahendada 12 kuu jooksul alates artikli 6 lõike 4 kohase teate kättesaamisest, võivad mõlemad lepinguosalised anda artikli 10 alusel küsimuse lahendamiseks vahekohtule.

2.   Kahe kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud teate saamisest võib lepinguosaline taotleda teavet või arvamust Rahvusvaheliselt Veiniametilt (OIV) või mõnelt muult asjakohaselt rahvusvaheliselt organilt. Ilma et see piiraks muid lõikes 1 sätestatud tähtaegasid, võivad lepinguosalised sellise teabe või arvamuse taotlemise korral vastastikku kokku leppida, et lepinguosalisele vastuväite esitamiseks ettenähtud 6-kuulist ajavahemikku pikendatakse.

3.   Artiklis 10 nimetatud vahekohtunikud otsustavad, kas teatatud uus või muudetud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele vastab artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärgile.

4.   Kui lepinguosaline taotleb sellise veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude lubamist, mida teine lepinguosaline lubab kaubanduslikel eesmärkidel kasutada kolmandal riigil, vähendatakse lõikes 1 sätestatud tähtaegu poole võrra.

Artikkel 10

Vahekohtumenetlus seoses veinivalmistustavadega

1.   Lepinguosaline võib artikli 9 kohaselt algatada vahekohtumenetluse, teavitades teist lepinguosalist kirjalikult küsimuse andmisest vahekohtusse selle lahendamiseks.

2.   30 päeva jooksul alates lõikes 1 nimetatud teate saamisest määravad mõlemad lepinguosalised lõikes 6 kehtestatud kriteeriume kohaldades vahekohtuniku ja teavitavad teist lepinguosalist oma valikust.

3.   30 päeva jooksul alates teise vahekohtuniku määramisest nimetavad kaks lõike 2 kohaselt määratud vahekohtunikku vastastikusel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku. Kui esimesed kaks vahekohtunikku ei suuda kolmanda vahekohtuniku suhtes kokku leppida, lepivad lepinguosalised 30 päeva jooksul kolmanda vahekohtuniku määramises ühiselt kokku.

4.   Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 3 nimetatud 30-päevase ajavahemiku jooksul ühiselt kolmandat vahekohtunikku valida, teeb emma-kumma lepinguosalise taotlusel täiendava 60-päevase tähtaja jooksul vajaliku otsuse Rahvusvahelise Kohtu president või liige (kes valitakse ametialase vanemuse järjekorras) nimetatud kohtu praktika kohaselt, kohaldades lõikes 5 kehtestatud kriteeriume.

5.   Kolmas nimetatud vahekohtunik on vahekohtu esimees ja omab õigusalast kvalifikatsiooni.

6.   Vahekohtunikud (muud liikmed kui esimees) on rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid veinivalmistuse alal, kelle erapooletus on väljaspool kahtlust.

7.   30 päeva jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku valimist määravad kolm vahekohtunikku ühiselt vahekohtumenetluse protseduurireeglid, võttes arvesse alalise vahekohtu vabatahtlikke eeskirju kahe riigi vaheliste vaidluste lahendamisel vahekohtus, kuid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib protseduurireeglitest igal ajal loobuda või neid muuta.

8.   Kolm vahekohtunikku peavad arutatava küsimuse suhtes järeldustele jõudma hiljemalt 90 päeva jooksul alates kolmanda vahekohtuniku nimetamisest. Sellistele järeldustele jõutakse häälteenamusega. Eelkõige teevad vahekohtunikud oma järeldustes artikli 9 lõikega 3 ettenähtud otsuse.

9.   Lepinguosalised kannavad võrdsetes osades vahekohtumenetluse kulud, sealhulgas vahekohtunike töötasuga seotud kulud. Ühiskomitee kehtestab vahekohtunikele makstavate tasude ja kulude kava. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv.

10.   Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv.

Artikkel 11I lisa muutmine

1.   Lepinguosalised muudavad I lisa või protokolli vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile a või artikli 30 lõike 3 punktile a, et võtta arvesse artikli 6 lõike 4 kohaselt teatatud uut või muudetud veinivalmistustava või -menetlust või nõuet veini koostisele niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 kuu jooksul sellise teatamise kuupäevast.

2.   Juhul, kui üks lepinguosaline on algatanud artiklis 9 sätestatud vastuväidete esitamise menetluse, tegutsevad lepinguosalised erandina lõikest 1 vastavalt konsultatsioonide tulemustele, välja arvatud siis, kui küsimus anti lahendamiseks vahekohtule, millisel juhul:

| a) | kui vahekohtunikud otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele vastab artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, muudavad lepinguosalised I lisa või protokolli vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile a või artikli 30 lõike 3 punktile a, lisades sinna uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või nõude veini koostisele 90 päeva jooksul alates sellise otsuse kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

kui vahekohtunikud otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele vastab artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, muudavad lepinguosalised I lisa või protokolli vastavalt artikli 29 lõike 3 punktile a või artikli 30 lõike 3 punktile a, lisades sinna uue või muudetud veinivalmistustava või -menetluse või nõude veini koostisele 90 päeva jooksul alates sellise otsuse kuupäevast;

| b) | kui vahekohtunikud siiski otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava ja -menetlus või nõue veini koostisele ei vasta artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, siis lõpeb teate esitanud lepinguosalise territooriumilt pärit ning kõnealuse veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kohaselt valmistatud veinide impordi ja turustamise artiklis 8 nimetatud ajutine luba 90 päeva pärast sellise otsuse kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

kui vahekohtunikud siiski otsustavad, et teatatud uus või muudetud veinivalmistustava ja -menetlus või nõue veini koostisele ei vasta artikli 7 lõike 1 punktis b ja/või c sätestatud eesmärkidele, siis lõpeb teate esitanud lepinguosalise territooriumilt pärit ning kõnealuse veinivalmistustava või -menetluse või koostist käsitleva nõude kohaselt valmistatud veinide impordi ja turustamise artiklis 8 nimetatud ajutine luba 90 päeva pärast sellise otsuse kuupäeva.

II JAOTIS

VEININIMETUSTE KAITSE JA SELLEGA SEOTUD KIRJELDUST JA ESITUSVIISI KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 12

Kaitstud nimetused

1.   Ilma et see piiraks artiklite 15, 17 ja 22 ning protokolli kohaldamist, kaitstakse järgmisi nimetusi:

| a) | ühendusest pärit veinid:






  I. | II lisa A osas loetletud geograafilised tähised; |
| --- | --- | --- |

a)

ühendusest pärit veinid:

I.

II lisa A osas loetletud geograafilised tähised;

| II. | märked veini päritoluliikmesriigi kohta või muud liikmesriigile viitavad nimetused; |
| --- | --- |

II.

märked veini päritoluliikmesriigi kohta või muud liikmesriigile viitavad nimetused;

| III. | III lisas loetletud traditsioonilised märked; |
| --- | --- |

III.

III lisas loetletud traditsioonilised märked;

| IV. | veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 54 osutatud veinikategooriad, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa A osas, ja |
| --- | --- |

IV.

veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 54 osutatud veinikategooriad, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa A osas, ja

| V. | veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VIII lisa D osa lõike 2 punkti c esimeses taandes osutatud müüginimetused, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa B osas; |
| --- | --- |

V.

veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VIII lisa D osa lõike 2 punkti c esimeses taandes osutatud müüginimetused, mis on seotud määratletud piirkondades toodetud kvaliteetveinidega ja nimetatud IV lisa B osas;

| b) | Austraaliast pärit veinid:






  I. | II lisa B osas loetletud geograafilised tähised ja |
| --- | --- | --- |

b)

Austraaliast pärit veinid:

I.

II lisa B osas loetletud geograafilised tähised ja

| II. | märked Austraalia kohta või muud sellele riigile viitavad nimetused. |
| --- | --- |

II.

märked Austraalia kohta või muud sellele riigile viitavad nimetused.

2.   Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et juhul, kui lepinguosalistelt pärit veine eksporditakse ja turustatakse väljaspool nende territooriumi, välditakse ühelt lepinguosaliselt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel käesolevas artiklis nimetatud teise lepinguosalise kaitstud nimetuste kasutamist, välja arvatud siis, kui käesolevas lepingus on ette nähtud teisiti.

Artikkel 13

Geograafilised tähised

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis:

| a) | Austraalias on II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilised tähised:






  I. | kaitstud ühendusest pärit veini puhul ja |
| --- | --- | --- |

a)

Austraalias on II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilised tähised:

I.

kaitstud ühendusest pärit veini puhul ja

| II. | ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel ning |
| --- | --- |

II.

ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel ning

| b) | ühenduses on II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilised tähised:






  I. | kaitstud Austraaliast pärit veini puhul ja |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduses on II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilised tähised:

I.

kaitstud Austraaliast pärit veini puhul ja

| II. | Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

II.

Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel.

2.   Lepinguosalised võtavad vastavalt käesolevale lepingule kõik vajalikud meetmed II lisas loetletud lepinguosaliste territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutatavate nimetuste vastastikuseks kaitseks. Kumbki lepinguosaline tagab huvitatud isikutele õiguslikud vahendid, et vältida II lisas loetletud geograafiliste tähiste kasutamist selliste veinide tähistamiseks, mis ei ole pärit asjaomase geograafilise tähisega osutatud paigast.

3.   Lõikega 2 ettenähtud kaitset kohaldatakse isegi juhul, kui:

| a) | veini tegelik päritolu on märgitud; |
| --- | --- |

a)

veini tegelik päritolu on märgitud;

| b) | geograafiline tähis on esitatud tõlgituna või |
| --- | --- |

b)

geograafiline tähis on esitatud tõlgituna või

| c) | kasutatud tähistele on lisatud sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms. |
| --- | --- |

c)

kasutatud tähistele on lisatud sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms.

4.   Lõigetega 2 ja 3 ettenähtud kaitse ei piira artiklite 15 ja 22 kohaldamist.

5.   II lisas loetletud veini identifitseerivat geograafilist tähist sisaldava või sellest koosneva veini kaubamärgi registreerimisest keeldutakse või, kui siseriiklikud õigusaktid seda lubavad ja mõni huvitatud isik seda nõuab, tühistatakse see selliste veinide suhtes, mis ei ole pärit asjaomase geograafilise tähisega osutatud paigast.

6.   Kui II lisas loetletud geograafilised tähised on homonüümsed, tagatakse kaitse igale tähisele, tingimusel et seda on kasutatud heauskselt. Lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel homonüümseid geograafilisi tähiseid üksteisest eristada, pidades silmas, et tagatakse asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning et tarbijaid ei eksitata.

7.   Kui II lisas loetletud geograafiline tähis on homonüümne kolmanda riigi geograafilise tähisega, kohaldatakse TRIPS-lepingu artikli 23 lõiget 3.

8.   Käesoleva lepingu sätted ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil.

9.   Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise II lisas loetletud geograafilist tähist, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest selles riigis on loobutud.

10.   Lepinguosalised kinnitavad, et käesolevast lepingust tulenevad õigused ja kohustused on seotud üksnes nende geograafiliste tähistega, mis on loetletud II lisas. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu sätteid geograafiliste tähiste kaitse kohta, kohaldavad mõlemad lepinguosalised geograafiliste tähiste kaitse suhtes TRIPS-lepingut.

Artikkel 14

Liikmesriikide ja Austraalia nimede ja neile viitavate nimetuste kaitse

1.   Austraalias on viited ühenduse liikmesriikidele ja muudele liikmesriigi tähistamiseks kasutatavatele nimetustele, mida kasutatakse veini päritolu kindlaksmääramiseks:

| a) | reserveeritud asjaomase liikmesriigi päritolu veinile ja |
| --- | --- |

a)

reserveeritud asjaomase liikmesriigi päritolu veinile ja

| b) | ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel.

2.   Ühenduses on viited Austraaliale ja muudele Austraalia tähistamiseks kasutatavatele nimetustele, mida kasutatakse veini päritolu kindlaksmääramiseks:

| a) | reserveeritud Austraalia päritolu veinile ja |
| --- | --- |

a)

reserveeritud Austraalia päritolu veinile ja

| b) | Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

Austraalia ei või neid kasutada muul viisil kui Austraalia õigusnormides sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Üleminekukord

Artikli 12 lõike 1 punkti a I alapunktis ja artiklis 13 osutatud nimetuste kaitse ei takista Austraalial veini kirjeldamisel ja esitlemisel Austraalias ja kolmandates riikides, mille õigusnormid seda lubavad, järgmiste üleminekuaegade vältel järgmiste nimetuste kasutamist:

| a) | 12 kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist järgmised nimetused: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry ja White Burgundy; |
| --- | --- |

a)

12 kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist järgmised nimetused: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry ja White Burgundy;

| b) | 10 aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist nimetust Tokay. |
| --- | --- |

b)

10 aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist nimetust Tokay.

Artikkel 16

Traditsiooniline nimetus

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis III lisas loetletud ühenduse traditsioonilisi märkeid:

| a) | ei kasutata Austraalias Austraalia päritolu veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks ja |
| --- | --- |

a)

ei kasutata Austraalias Austraalia päritolu veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks ja

| b) | ei tohi Austraalias kasutada ühenduse päritolu veini kirjeldamiseks või esitlemiseks muul viisil kui III lisas loetletud päritolu ja kategooria veinide puhul ja seal nimetatud keeles ning ühenduse õigusnormidega sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

ei tohi Austraalias kasutada ühenduse päritolu veini kirjeldamiseks või esitlemiseks muul viisil kui III lisas loetletud päritolu ja kategooria veinide puhul ja seal nimetatud keeles ning ühenduse õigusnormidega sätestatud tingimustel.

2.   Austraalia võtab vastavalt käesolevale lepingule kõik vajalikud meetmed III lisas loetletud ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutatavate traditsiooniliste märgete kaitseks kooskõlas käesoleva artikliga. Selleks näeb Austraalia ette asjakohased õiguslikud vahendid, et tagada tõhus kaitse ja vältida traditsiooniliste märgete kasutamist sellise veini kirjeldamiseks, millel ei ole õigust nendele traditsioonilistele märgetele, isegi kui traditsioonilistele märgetele on lisatud sellised väljendid nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms.

3.   Lõikega 2 ettenähtud kaitse ei piira artiklite 17 ja 23 kohaldamist.

4.   Traditsioonilise märke kaitset kohaldatakse üksnes:

| a) | keele või keelte suhtes, milles see on esitatud III lisas ja |
| --- | --- |

a)

keele või keelte suhtes, milles see on esitatud III lisas ja

| b) | veinikategoorias, millega seoses seda ühenduses kaitstakse, nagu on esitatud III lisas. |
| --- | --- |

b)

veinikategoorias, millega seoses seda ühenduses kaitstakse, nagu on esitatud III lisas.

5.   Austraalia võib lubada kasutada oma territooriumil III lisas loetletud traditsiooniliste märgetega identseid või sarnaseid väljendeid mujalt kui lepinguosaliste territooriumilt pärit veini puhul, tingimusel et tarbijaid ei eksitata, et toote päritolu on märgitud ning et selline kasutamine ei kujuta ebaausat konkurentsi 20. märtsi 1883. aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (muudetud) artikli 10bis tähenduses.

6.   Käesolev leping ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil.

7.   Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, ei luba Austraalia oma territooriumil registreerida või kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel kaubamärki, mis sisaldab III lisas loetletud traditsioonilist märget või koosneb sellest, välja arvatud juhul, kui sellise traditsioonilise märke kasutamine on asjaomase veini puhul käesoleva lepinguga lubatud. Ent see nõue:

| a) | ei kehti kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

ei kehti kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva;

| b) | ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul nende kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja |
| --- | --- |

b)

ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul nende kaubamärkide kohta, mis on Austraalias heauskselt registreeritud või mille suhtes on Austraalias saadud seaduslikud õigused seetõttu, et neid on heauskselt kasutatud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja

| c) | ei takista punktides a ja b nimetatud kaubamärkide kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad. |
| --- | --- |

c)

ei takista punktides a ja b nimetatud kaubamärkide kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad.

Käesolev säte ei piira ühenduse õigust kasutada asjakohast traditsioonilist märget kooskõlas lõike 1 punktiga b.

8.   Ilma et see piiraks lõigete 5, 6 ja 7 ning artikli 23 kohaldamist, ei luba Austraalia oma territooriumil kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel ärinime, mis sisaldab käesoleva lepingu III lisas loetletud traditsioonilist märget või koosneb sellest. Ent see nõue:

| a) | ei kehti ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

ei kehti ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva;

| b) | ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja |
| --- | --- |

b)

ei kehti pärast käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeva III lisasse kantud traditsiooniliste märgete puhul ärinimede kohta, mis on Austraalias heauskselt ja seaduslikult registreeritud enne asjaomase traditsioonilise märke kaitsmist käesoleva lepinguga, ja

| c) | ei takista punktides a ja b nimetatud ärinimede kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad. |
| --- | --- |

c)

ei takista punktides a ja b nimetatud ärinimede kasutamist kolmandates riikides, kui kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad.

Lõigetega a, b ja c ei lubata kasutada ärinime viisil, mis võiks tarbijaid eksitada.

9.   Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta Austraaliat kaitsma III lisas loetletud traditsioonilist märget, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest ühenduses on loobutud.

Artikkel 17

Üleminekukord

Artikli 12 lõike 1 punkti a III alapunktis ja artiklis 16 viidatud nimetuste kaitse ei takista Austraalial kasutada 12-kuulise üleminekuaja vältel pärast käesoleva lepingu jõustumist veini kirjeldamisel ja esitlemisel Austraalias ja kolmandates riikides, mille õigusnormid seda lubavad, järgmisi nimetusi: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese.

ArtikkeL 18

Veinikategooriad ja müüginimetused

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis IV lisa A osas loetletud veinikategooriad ja IV lisa B osas loetletud müüginimetused on Austraalias:

| a) | reserveeritud ühenduse päritolu veinile ja ning |
| --- | --- |

a)

reserveeritud ühenduse päritolu veinile ja ning

| b) | ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

ühendus ei või neid kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel.

2.   Mitte miski käesolevas lepingus ei kohusta Austraaliat reserveerima IV lisas loetletud veinikategooriat või müüginimetust, mis ei ole reserveeritud või mille reserveerimine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest ühenduses on loobutud.

III JAOTIS

ESITUSVIISI JA KIRJELDUST KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 19

Üldpõhimõte

Veini ei tohi märgistada väljenditega, mis on väärad või eksitavad veini omaduste, koostise, kvaliteedi või päritolu suhtes.

Artikkel 20

Valikulised üksikasjad

1.   Lepinguosaliste vahelises veinikaubanduses võib Austraaliast pärit veini:

| a) | mis kannab II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code), ning |
| --- | --- |

a)

mis kannab II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code), ning

| b) | mis ei kanna II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code). |
| --- | --- |

b)

mis ei kanna II lisa B osas loetletud geograafilist tähist, ühenduses kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et nende üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code).

2.   Lepinguosaliste vahelises veinikaubanduses võib ühendusest pärit veini:

| a) | mis kannab II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses, ning |
| --- | --- |

a)

mis kannab II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõikes 3 sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses, ning

| b) | mis ei kanna II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses. |
| --- | --- |

b)

mis ei kanna II lisa A osas loetletud geograafilist tähist, Austraalias kirjeldada või esitleda lõike 3 punktides d, g ja l sätestatud valikuliste üksikasjadega, tingimusel et veini märgistamine on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 V jaotise II peatüki ning VII ja VIII lisaga ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 753/2002 ning et selliste üksikasjade kasutamine ei ole vale ega tarbijaid eksitav 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) ja 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) tähenduses.

3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud valikulised üksikasjad on järgmised:

| a) | viinamarjade koristusaastale vastav aastakäik, tingimusel et vähemalt 85 % veinist on valmistatud märgitud aastal korjatud viinamarjadest, välja arvatud talvel koristatud viinamarjadest valmistatud ühenduse veini puhul, millisel juhul märgitakse aastakäigu asemel ära jooksva turustusaasta alguse aasta; |
| --- | --- |

a)

viinamarjade koristusaastale vastav aastakäik, tingimusel et vähemalt 85 % veinist on valmistatud märgitud aastal korjatud viinamarjadest, välja arvatud talvel koristatud viinamarjadest valmistatud ühenduse veini puhul, millisel juhul märgitakse aastakäigu asemel ära jooksva turustusaasta alguse aasta;

| b) | viinamarjasordi nimi või selle sünonüüm vastavalt artiklile 22; |
| --- | --- |

b)

viinamarjasordi nimi või selle sünonüüm vastavalt artiklile 22;

| c) | märge auhindade, medalite või konkursside kohta ning Austraalia auhindade, medalite või konkursside puhul tuleb ühenduse pädevat asutust konkursist teavitada; |
| --- | --- |

c)

märge auhindade, medalite või konkursside kohta ning Austraalia auhindade, medalite või konkursside puhul tuleb ühenduse pädevat asutust konkursist teavitada;

| d) | märge VI lisas täpsustatud tooteliigi kohta; |
| --- | --- |

d)

märge VI lisas täpsustatud tooteliigi kohta;

| e) | viinamarjaistanduse nimi; |
| --- | --- |

e)

viinamarjaistanduse nimi;

| f) | ühenduse territooriumilt pärit veini puhul ettevõtte nimi, tingimusel et viinamarjad on kasvatatud selle ettevõtte istandustes ning et vein on valmistatud selles ettevõttes; |
| --- | --- |

f)

ühenduse territooriumilt pärit veini puhul ettevõtte nimi, tingimusel et viinamarjad on kasvatatud selle ettevõtte istandustes ning et vein on valmistatud selles ettevõttes;

| g) | veini värvus; |
| --- | --- |

g)

veini värvus;

| h) | veini villimise koht; |
| --- | --- |

h)

veini villimise koht;

| i) | kui VIII lisast ei tulene teisiti, märge veini valmistamisel kasutatud meetodi kohta; |
| --- | --- |

i)

kui VIII lisast ei tulene teisiti, märge veini valmistamisel kasutatud meetodi kohta;

| j) | ühenduse puhul III lisas loetletud traditsiooniline märge; |
| --- | --- |

j)

ühenduse puhul III lisas loetletud traditsiooniline märge;

| k) | Austraalia puhul V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõisted; |
| --- | --- |

k)

Austraalia puhul V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõisted;

| l) | veini turustamises osalenud isiku nimi, ametinimetus ja aadress. |
| --- | --- |

l)

veini turustamises osalenud isiku nimi, ametinimetus ja aadress.

ArtikkeL 21

Esitusviis

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et kui importiva lepinguosalise õigusnormide kohaselt on kohustuslik märkida veini etiketile teatavad üksikasjad, võib muud üksikasjad esitada kohustuslike üksikasjadega samas vaateväljas või mujal veini mahutil.

2.   Olenemata lõikest 1 tuleb juhul, kui V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõistet kasutatakse veini etiketil osana peamisest müüginimetusest, esitada see II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilise tähisega samas vaateväljas ja sisuliselt samasuuruste tähtedega. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab peamine müüginimetus veini mahuti või pakendi sellel osal olevat nimetust, mida kavatsetakse tavapärastel väljapanekutingimustel tarbijale esitleda.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et lõikes 1 nimetatud üksikasju, sealhulgas V lisas loetletud kvaliteetveinidega seotud mõistet võib veini mahuti mis tahes osal korrata, olenemata sellest, kas see esitatakse II lisas loetletud geograafilise tähisega samas vaateväljas.

4.   Ühendus nõustub, et Austraalia päritolu veini kirjeldamine või esitlemine ühenduses võib hõlmata standardmõõdus joogiühikute arvu veinikoguses, tingimusel et selliste üksikasjade kasutamine on kooskõlas Austraalia veinitootjate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code).

Artikkel 22

Viinamarjasordid

1.   Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et teine lepinguosaline võib nende territooriumil kasutada veini kirjeldamisel ja esitlemisel ühe või mitme viinamarjasordi nimetust või, kui see on asjakohane, nende sünonüüme, kuivõrd on täidetud järgmised tingimused:

| a) | viinamarjasordid ja nende sünonüümid on loetletud Rahvusvahelise Veiniameti (OIV), Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) või Rahvusvahelise Taimede Geneetiliste Ressursside Nõukogu (IBPGR) koostatud viinamarjasortide klassifikatsioonis; |
| --- | --- |

a)

viinamarjasordid ja nende sünonüümid on loetletud Rahvusvahelise Veiniameti (OIV), Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) või Rahvusvahelise Taimede Geneetiliste Ressursside Nõukogu (IBPGR) koostatud viinamarjasortide klassifikatsioonis;

| b) | kui vein ei koosne üksnes nimetatud viinamarjasordist (-sortidest) või nende sünonüümidest, on pärast võimalikuks magustamiseks kasutatud toodete ja mikroorganismide kultuuride (mille kogus ei moodusta rohkem kui 5 % veinist) mahaarvamist vähemalt 85 % veinist valmistatud nimetatud sordist (sortidest); |
| --- | --- |

b)

kui vein ei koosne üksnes nimetatud viinamarjasordist (-sortidest) või nende sünonüümidest, on pärast võimalikuks magustamiseks kasutatud toodete ja mikroorganismide kultuuride (mille kogus ei moodusta rohkem kui 5 % veinist) mahaarvamist vähemalt 85 % veinist valmistatud nimetatud sordist (sortidest);

| c) | iga märgistusel nimetatud viinamarjasort või selle sünonüüm peab moodustama veinis suurema osa kui märgistusel nimetamata sort (sordid); |
| --- | --- |

c)

iga märgistusel nimetatud viinamarjasort või selle sünonüüm peab moodustama veinis suurema osa kui märgistusel nimetamata sort (sordid);

| d) | kui nimetatud on kaks või enam viinamarjasorti või nende sünonüümi, esitatakse need kahanevas järjekorras, arvestades nende kogust veini koostises, ja mis tahes suuruses tähtedega; |
| --- | --- |

d)

kui nimetatud on kaks või enam viinamarjasorti või nende sünonüümi, esitatakse need kahanevas järjekorras, arvestades nende kogust veini koostises, ja mis tahes suuruses tähtedega;

| e) | viinamarjasordid või nende sünonüümid võib esitada ühes vaateväljas või eraldi, olenevalt eksportiva riigi siseriiklikest õigusaktidest; |
| --- | --- |

e)

viinamarjasordid või nende sünonüümid võib esitada ühes vaateväljas või eraldi, olenevalt eksportiva riigi siseriiklikest õigusaktidest;

| f) | viinamarjasordi (-sortide) nimetusi või nende sünonüüme ei tohi kasutada viisil, mis võiks tarbijaid veini päritolu suhtes eksitada. Selleks võivad lepinguosalised otsustada nimetuste otstarbekohased kasutustingimused. |
| --- | --- |

f)

viinamarjasordi (-sortide) nimetusi või nende sünonüüme ei tohi kasutada viisil, mis võiks tarbijaid veini päritolu suhtes eksitada. Selleks võivad lepinguosalised otsustada nimetuste otstarbekohased kasutustingimused.

2.   Olenemata lõikest 1 ning artikli 12 lõike 1 punkti a I alapunktist ja artikli 12 lõike 1 punkti b I alapunktist, lepivad lepinguosalised kokku järgmises:

| a) | kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilist tähist või koosneb sellest, võib Austraalia kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi Austraalia territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealune viinamarjasort või selle sünonüüm on loetletud VII lisas, ning |
| --- | --- |

a)

kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa A osas loetletud ühenduse geograafilist tähist või koosneb sellest, võib Austraalia kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi Austraalia territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealune viinamarjasort või selle sünonüüm on loetletud VII lisas, ning

| b) | kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilist tähist või koosneb sellest, võib ühendus kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealuse viinamarjasordi nimetust või selle sünonüümi kasutati heauskselt enne käesoleva lepingu jõustumist. |
| --- | --- |

b)

kui viinamarjasort või selle sünonüüm sisaldab II lisa B osas loetletud Austraalia geograafilist tähist või koosneb sellest, võib ühendus kasutada seda viinamarjasorti või selle sünonüümi ühenduse territooriumilt pärit veini kirjeldamisel või esitlemisel, kui kõnealuse viinamarjasordi nimetust või selle sünonüümi kasutati heauskselt enne käesoleva lepingu jõustumist.

3.   Olenemata artikli 12 ja käesoleva artikli sätetest, lepivad lepinguosalised kokku, et üleminekuaja vältel, mis lõpeb 12 kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist, võib nimetust „Hermitage” kasutada viinamarjasordi „Shiraz” sünonüümina Austraalia päritolu veini puhul, mida müüakse väljaspool ühenduse territooriumi asuvates riikides, kui Austraalia ja teiste riikide õigusnormid seda lubavad, tingimusel et seda nimetust ei kasutata tarbijaid eksitaval viisil.

4.   Olenemata käesoleva artikli sätetest, lepivad lepinguosalised kokku, et üleminekuaja vältel, mis lõpeb 12 kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist, võib nimetust „Lambrusco” kasutada sellise Austraalia päritolu veini kirjeldamiseks, mida on selle nime all traditsiooniliselt valmistatud ja turustatud ning mida müüakse väljaspool ühenduse territooriumi asuvates riikides, kui Austraalia ja teiste riikide õigusnormid seda lubavad, tingimusel et seda nimetust ei kasutata tarbijaid eksitaval viisil.

Artikkel 23

Kvaliteetveinidega seotud mõisted

Austraalia võib kasutada Austraalia päritolu veini kirjeldamisel ja esitlemisel V lisas loetletud mõisteid vastavalt nimetatud lisas sätestatud kasutustingimustele ja kooskõlas artikliga 20.

Artikkel 24

Austraalia päritolu geograafilise tähisega veinid

Ilma et see piiraks kitsendavamate Austraalia õigusaktide kohaldamist, lepivad lepinguosalised kokku, et Austraalia võib II lisa B osas loetletud geograafilisi tähiseid Austraalia päritolu veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutada järgmistel tingimustel:

| a) | kui kasutatakse üht geograafilist tähist, on vähemalt 85 % veinist saadud sellelt geograafiliselt territooriumilt koristatud viinamarjadest; |
| --- | --- |

a)

kui kasutatakse üht geograafilist tähist, on vähemalt 85 % veinist saadud sellelt geograafiliselt territooriumilt koristatud viinamarjadest;

| b) | kui ühe veini puhul kasutatakse kuni kolme geograafilist tähist:






  I. | on vähemalt 95 % veinist saadud nendelt geograafilistelt territooriumidelt koristatud viinamarjadest, tingimusel et iga nimetatud geograafilise tähisega territooriumilt on saadud vähemalt 5 % veinist ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui ühe veini puhul kasutatakse kuni kolme geograafilist tähist:

I.

on vähemalt 95 % veinist saadud nendelt geograafilistelt territooriumidelt koristatud viinamarjadest, tingimusel et iga nimetatud geograafilise tähisega territooriumilt on saadud vähemalt 5 % veinist ning

| II. | märgistuses esitatakse geograafilised tähised kahanevas koguselises järjestuses. |
| --- | --- |

II.

märgistuses esitatakse geograafilised tähised kahanevas koguselises järjestuses.

Artikkel 25

Märgistamisnõuete jõustamine

1.   Kui veini kirjelduse või esitusviisiga, eelkõige märgistustes, äri- või ametlikes dokumentides või reklaamis, rikutakse käesolevat lepingut, kohaldavad lepinguosalised vastavalt oma asjakohastele õigusnormidele vajalikke haldusmeetmeid või kohtumenetlust.

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmed võetakse eelkõige järgmistel juhtudel:

| a) | kui ühenduse või Austraalia õigusaktidega ettenähtud kirjeldus on tõlgitud teise lepinguosalise keelde või keeltesse sõnadega, mis võivad tekitada segadust sel viisil kirjeldatud või esitletud veini päritolu, laadi või kvaliteedi suhtes; |
| --- | --- |

a)

kui ühenduse või Austraalia õigusaktidega ettenähtud kirjeldus on tõlgitud teise lepinguosalise keelde või keeltesse sõnadega, mis võivad tekitada segadust sel viisil kirjeldatud või esitletud veini päritolu, laadi või kvaliteedi suhtes;

| b) | kui mahutitel, pakendil, reklaamis või käesoleva lepinguga kaitstud veininimetustega seotud äri- ja ametlikes dokumentides on esitatud kirjeldusi, kaubamärke, nimetusi, pealdisi või illustratsioone, mis annavad otseselt või kaudselt väära või eksitavat teavet kõnealuse veini lähtekoha, päritolu, viinamarjasordi või veini oluliste omaduste kohta; |
| --- | --- |

b)

kui mahutitel, pakendil, reklaamis või käesoleva lepinguga kaitstud veininimetustega seotud äri- ja ametlikes dokumentides on esitatud kirjeldusi, kaubamärke, nimetusi, pealdisi või illustratsioone, mis annavad otseselt või kaudselt väära või eksitavat teavet kõnealuse veini lähtekoha, päritolu, viinamarjasordi või veini oluliste omaduste kohta;

| c) | kui kasutatakse pakendit, mis on veini päritolu suhtes eksitav. |
| --- | --- |

c)

kui kasutatakse pakendit, mis on veini päritolu suhtes eksitav.

Artikkel 26

Olemasoleva olukorra säilitamine

Lepinguosalised ei kehtesta oma siseriiklike õigusaktidega teiselt lepinguosaliselt pärit veinide kirjeldamise, esitlemise, pakendamise ega koostise osas vähem soodsaid tingimusi, kui on ette nähtud käesoleva lepinguga või käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktidega, eeskätt IX lisas nimetatud õigusaktidega.

IV JAOTIS

TÕENDAMISNÕUDED

Artikkel 27

Tõendamine

1.   Ühendus annab tähtajata loa importida Austraalia päritolu veini vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2001 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas) artikli 24 lõike 2 teise lõiguga ja artikliga 26 ettenähtud lihtsustatud tõendamist käsitlevatele sätetele. Selleks ja kooskõlas nimetatud sätetega, Austraalia:

| a) | esitab pädeva asutuse kaudu tõendusdokumendid ja analüüsiaruande või |
| --- | --- |

a)

esitab pädeva asutuse kaudu tõendusdokumendid ja analüüsiaruande või

| b) | kui punktis a märgitud pädev asutus leiab, et üksiktootjad on pädevad nimetatud kohustusi täitma:






  I. | toob eraldi esile tootjad, kes on volitatud koostama tõendusdokumente ja analüüsiaruandeid; |
| --- | --- | --- |

b)

kui punktis a märgitud pädev asutus leiab, et üksiktootjad on pädevad nimetatud kohustusi täitma:

I.

toob eraldi esile tootjad, kes on volitatud koostama tõendusdokumente ja analüüsiaruandeid;

| II. | kontrollib volitatud tootjaid ja teostab nende üle järelevalvet; |
| --- | --- |

II.

kontrollib volitatud tootjaid ja teostab nende üle järelevalvet;

| III. | edastab komisjonile kaks korda aastas, jaanuari- ja juulikuus, volitatud tootjate nimed ja aadressid koos nende ametlike registreerimisnumbritega; |
| --- | --- |

III.

edastab komisjonile kaks korda aastas, jaanuari- ja juulikuus, volitatud tootjate nimed ja aadressid koos nende ametlike registreerimisnumbritega;

| IV. | teatab komisjonile viivitamata kõikidest muudatustest volitatud tootjate nimedes ja aadressides ning |
| --- | --- |

IV.

teatab komisjonile viivitamata kõikidest muudatustest volitatud tootjate nimedes ja aadressides ning

| V. | teavitab komisjoni viivitamata tootjate volituste äravõtmisest. |
| --- | --- |

V.

teavitab komisjoni viivitamata tootjate volituste äravõtmisest.

2.   Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2001 artiklist 26 nõutakse lihtsustatud vormi VI 1 puhul üksnes järgmisi andmeid:

| a) | tõendusdokumendi lahtris 2 importija või kaubasaaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tõendusdokumendi lahtris 2 importija või kaubasaaja nimi ja aadress;

| b) | tõendusdokumendi lahtris 6 toote kirjeldus, mis koosneb järgmisest: nominaalmaht (nt 75 cl), müüginimetus (nt Austraalia vein), kaitstud geograafiline tähis (vt II lisa B osa), kvaliteetveiniga seotud mõisted (vt V lisa), viinamarjasordi (-sortide) nimetus ja aastakäik, kui need on esitatud etiketil; |
| --- | --- |

b)

tõendusdokumendi lahtris 6 toote kirjeldus, mis koosneb järgmisest: nominaalmaht (nt 75 cl), müüginimetus (nt Austraalia vein), kaitstud geograafiline tähis (vt II lisa B osa), kvaliteetveiniga seotud mõisted (vt V lisa), viinamarjasordi (-sortide) nimetus ja aastakäik, kui need on esitatud etiketil;

| c) | tõendusdokumendi lahtris 11 Austraalia pädeva asutuse väljastatud kordumatu analüüsinumber. |
| --- | --- |

c)

tõendusdokumendi lahtris 11 Austraalia pädeva asutuse väljastatud kordumatu analüüsinumber.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel on Austraalia pädevaks asutuseks Austraalia Veini- ja Brändiühing (Australian Wine and Brandy Corporation) või muu Austraalia määratud pädev asutus või pädevad asutused.

4.   Kui artiklist 28 ei tulene teisiti, ei rakenda ühendus Austraalia päritolu veini impordi suhtes piiravamat ega ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mida kohaldati ühenduses sellise impordi suhtes 1. märtsil 1994, ja see, mida võidakse kohaldada teistest sellistest riikidest, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, imporditava veini suhtes.

5.   Kui artiklist 28 ei tulene teisiti, ei rakenda Austraalia ühenduse päritolu veini impordi suhtes piiravamat ega ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mida kohaldati Austraalias sellise impordi suhtes 1. jaanuaril 1992, ja see, mida võidakse kohaldada teistest sellistest riikidest, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, imporditava veini suhtes.

Artikkel 28

Ajutine tõendamine

1.   Lepinguosalised jätavad endale õiguse kehtestada ajutisi täiendavaid tõendamisnõudeid õiguspärase avaliku korra huvides, näiteks tervise- või tarbijakaitse huvides või pettuse vastu võitlemiseks. Sellisel juhul antakse teisele lepinguosalisele piisavalt aegsasti küllaldaselt teavet, mis võimaldab täita kõnealuseid täiendavaid nõudeid.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et selliseid nõudeid ei rakendata kauem, kui on vaja sellele konkreetsele avaliku korraga seotud küsimusele reageerimiseks, mille tõttu need kehtestati.

V JAOTIS

LEPINGU HALDAMINE

Artikkel 29

Lepinguosaliste koostöö

1.   Lepinguosalised peavad end esindavate organite ja artikli 30 alusel loodud ühiskomitee kaudu otsest ühendust kõigis käesoleva lepinguga seotud küsimustes. Eelkõige püüavad lepinguosalised lahendada kõik käesolevast lepingust tulenevad omavahelised küsimused end esindavate organite ja esmajoones ühiskomitee kaudu.

2.   Austraalia määrab end esindavaks organiks põllumajandus-, kalandus- ja metsandusministeeriumi (või Austraalia muu valitsusasutuse, mis võtab edaspidi selle asjakohased ülesanded enda täita). Ühendus määrab end esindavaks organiks Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi. Lepinguosalised teavitavad teist lepinguosalist end esindava organi muutmisest.

3.   Austraalia, keda esindab põllumajandus-, kalandus- ja metsandusministeerium, ja ühendus:

| a) | võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu lisasid või protokolli tuleks muuta. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu lisasid või protokolli tuleks muuta. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast;

| b) | võivad kehtestada artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused; |
| --- | --- |

b)

võivad kehtestada artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused;

| c) | teavitavad teineteist kirjalikult kavatsusest võtta vastu uusi määrusi või teha muudatusi olemasolevates avaliku korraga seotud määrustes, näiteks tervishoiu või tarbijakaitse valdkonnas, koos selle mõjuga veinisektorile; |
| --- | --- |

c)

teavitavad teineteist kirjalikult kavatsusest võtta vastu uusi määrusi või teha muudatusi olemasolevates avaliku korraga seotud määrustes, näiteks tervishoiu või tarbijakaitse valdkonnas, koos selle mõjuga veinisektorile;

| d) | teavitavad teineteist kirjalikult kõigist käesoleva lepingu kohaldamisega seotud õiguslikest, haldusalastest ja juriidilistest otsustest ning teatavad teineteisele selliste otsuste alusel võetud meetmetest ning |
| --- | --- |

d)

teavitavad teineteist kirjalikult kõigist käesoleva lepingu kohaldamisega seotud õiguslikest, haldusalastest ja juriidilistest otsustest ning teatavad teineteisele selliste otsuste alusel võetud meetmetest ning

| e) | võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

e)

võivad leppida kokku, et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

Artikkel 30

Ühiskomitee

1.   Luuakse ühiskomitee, mis koosneb ühenduse ja Austraalia esindajatest.

2.   Ühiskomitee võib anda soovitusi ja võtta vastu otsuseid konsensuse alusel. Komitee määrab oma töökorra. Ühiskomitee tuleb kokku ühe lepingupoole taotlusel vaheldumisi ühenduses ja Austraalias lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil (sealhulgas videokonverentsi vahendusel), ent hiljemalt 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.

3.   Ühiskomitee võib otsustada:

| a) | muuta käesoleva lepingu lisasid või protokolli. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

muuta käesoleva lepingu lisasid või protokolli. Lisad või protokoll loetakse muudetuks lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast;

| b) | artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused ja |
| --- | --- |

b)

artikli 13 lõikes 6 ja artikli 22 lõike 1 punktis f nimetatud otstarbekohased kasutustingimused ja

| c) | et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

c)

et käesoleva lepingu sätetes sisalduvaid viiteid õigusnormidele tuleb käsitleda viidetena muudetud õigusnormidele, nagu need kehtivad teataval kuupäeval pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

4.   Samuti jälgib ühiskomitee käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist ja võib arutada kõiki selle rakendamise ja toimimisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmise eest:

| a) | lepinguosaliste vaheline teabevahetus käesoleva lepingu toimimise optimeerimiseks; |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste vaheline teabevahetus käesoleva lepingu toimimise optimeerimiseks;

| b) | veini- või piiritusjookide sektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate küsimuste kohta ettepanekute tegemine; |
| --- | --- |

b)

veini- või piiritusjookide sektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate küsimuste kohta ettepanekute tegemine;

| c) | artikli 10 lõikes 9 ja artikli 38 lõikes 7 nimetatud tasude ja kulude kava kehtestamine. |
| --- | --- |

c)

artikli 10 lõikes 9 ja artikli 38 lõikes 7 nimetatud tasude ja kulude kava kehtestamine.

5.   Ühiskomitee võib arutada kõiki veinisektoris vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi.

6.   Ühiskomitee võib hõlbustada lepinguosaliste veinitootjate ja tööstusharu esindajate vahelisi kontakte.

Artikkel 31

Lepingu kohaldamine ja toimimine

Lepinguosalised määravad X lisas sätestatud kontaktisikud, kes vastutavad käesoleva lepingu kohaldamise ja toimimise eest.

Artikkel 32

Lepinguosaliste vastastikune abi

1.   Kui lepinguosalisel on põhjust kahtlustada, et:

| a) | artiklis 2 määratletud vein või veinipartii, millega Austraalia ja ühenduse vahel kaubeldakse või kaubeldi, ei vasta ühenduse või Austraalia veinisektorit reguleerivatele eeskirjadele või käesolevale lepingule ja |
| --- | --- |

a)

artiklis 2 määratletud vein või veinipartii, millega Austraalia ja ühenduse vahel kaubeldakse või kaubeldi, ei vasta ühenduse või Austraalia veinisektorit reguleerivatele eeskirjadele või käesolevale lepingule ja

| b) | kõnealune mittevastavus on eelkõige teise lepinguosalise huvides ja võib kaasa tuua haldusmeetmete võtmise või kohtumenetluse, |
| --- | --- |

b)

kõnealune mittevastavus on eelkõige teise lepinguosalise huvides ja võib kaasa tuua haldusmeetmete võtmise või kohtumenetluse,

teavitab kõnealune lepinguosaline oma määratud kontaktisiku kaudu sellest viivitamata teise lepinguosalise kontaktisikut või muid asjakohaseid asutusi.

2.   Lõike 1 kohaselt edastatavale teabele lisatakse äri-, ametlikud või muud asjakohased dokumendid; viidata tuleks ka sellele, milliseid haldusmeetmeid võib vajadusel võtta või millist kohtumenetlust algatada. Eelkõige sisaldab see teave kõnealuse veini kohta järgmisi üksikasju:

| a) | tootja ja isik, kellel on õigus kõnealust veini realiseerida; |
| --- | --- |

a)

tootja ja isik, kellel on õigus kõnealust veini realiseerida;

| b) | veini koostis ja organoleptilised omadused; |
| --- | --- |

b)

veini koostis ja organoleptilised omadused;

| c) | veini kirjeldus ja esitusviis; |
| --- | --- |

c)

veini kirjeldus ja esitusviis;

| d) | tootmis- ja turustamiseeskirjade rikkumist käsitlevad üksikasjad. |
| --- | --- |

d)

tootmis- ja turustamiseeskirjade rikkumist käsitlevad üksikasjad.

VI JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 33

Veini transiitvedu

I, II, III ja IV jaotist ei kohaldata veini suhtes:

| a) | mida viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi või |
| --- | --- |

a)

mida viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi või

| b) | mis on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ja mida lepinguosalised saadavad teineteisele väikestes kogustes protokolli II punktis kehtestatud tingimustel ja korras. |
| --- | --- |

b)

mis on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ja mida lepinguosalised saadavad teineteisele väikestes kogustes protokolli II punktis kehtestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 34

WTO asutamisleping

Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira lepinguosaliste WTO asutamislepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.

Artikkel 35

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

1.   Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste õigust võtta inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikke sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus WTO asutamislepingu 1 A lisas sisalduva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamist käsitleva lepingu sätetega.

2.   Selleks et kokku leppida ühises lähenemisviisis, püüab kumbki lepinguosaline artiklis 29 sätestatud korras teisele lepinguosalisele esimesel võimalusel teatada arengutest, mis võiksid viia selleni, et tema territooriumil turustatud veini puhul võetakse inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikud meetmed, eelkõige saaste- ja jääkainete teatavate piirmäärade kehtestamisega seotud meetmed.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, teavitab üks lepinguosaline juhul, kui ta võtab või teeb ettepaneku võtta kiireloomulisi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid selle põhjal, et lubatud veinivalmistustava või -menetlus või nõue veini koostisele ohustab inimeste tervist, sellest teist lepinguosalist vastavate esindavate organite või ühiskomitee kaudu 30 päeva jooksul alates sellise kiireloomulise meetme võtmisest või, olenevalt olukorrast, asjaomase ettepaneku tegemisest, et leppida kokku ühises lähenemisviisis.

Artikkel 36

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Austraalia territooriumi suhtes.

Artikkel 37

Konsultatsioonid

1.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud mõnda käesolevast lepingust tulenevat kohustust, ja seda küsimust ei ole suudetud lahendada artikli 29 lõike 1 kohaselt, võib ta kirjalikult taotleda konsulteerimist teise lepinguosalisega. 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest peavad lepinguosalised omavahelisi konsultatsioone, et asjaomane küsimus lahendada.

2.   Lepinguosaline, kes taotleb konsultatsioone, esitab teisele lepinguosalisele kõik andmed, mis on vajalikud kõnealuse küsimuse üksikasjalikuks läbivaatamiseks.

3.   Kui mis tahes viivitus võiks ohustada inimeste tervist või kahjustada pettuse vältimiseks võetud meetmete tõhusust, võib asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid toimuvad kohe pärast kõnealuste meetmete võtmist.

4.   Kui küsimust ei ole lahendatud 60 päeva jooksul konsultatsioonide pidamise taotluse kättesaamisest, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel:

| a) | konsulteerimiseks ettenähtud aega pikendada või |
| --- | --- |

a)

konsulteerimiseks ettenähtud aega pikendada või

| b) | suunata küsimuse kaalumiseks asjakohasele organile. |
| --- | --- |

b)

suunata küsimuse kaalumiseks asjakohasele organile.

Artikkel 38

Vahekohtumenetlus

1.   Kui küsimust ei ole võimalik lahendada vastavalt artiklile 37 (välja arvatud artikli 9 kohane vastuväidete esitamine), võivad lepinguosalised esitada selle küsimuse vastastikusel kokkuleppel vahekohtule lahendamiseks, millisel juhul mõlemad neist teavitavad teineteist 60 päeva jooksul vahekohtuniku määramisest, kohaldades lõikes 4 sätestatud kriteeriume.

2.   30 päeva jooksul alates teise vahekohtuniku määramisest nimetavad kaks lõike 1 kohaselt määratud vahekohtunikku vastastikusel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku. Kui esimesed kaks vahekohtunikku ei suuda kolmanda vahekohtuniku suhtes kokku leppida, lepivad lepinguosalised 30 päeva jooksul kolmanda vahekohtuniku määramises ühiselt kokku.

3.   Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 nimetatud 30-päevase ajavahemiku jooksul ühiselt kolmandat vahekohtunikku valida, teeb emma-kumma lepinguosalise taotlusel täiendava 60-päevase tähtaja jooksul vajaliku otsuse Rahvusvahelise Kohtu president või liige (kes määratakse ametialase vanemuse järjekorras) nimetatud kohtu praktika kohaselt, kohaldades lõikes 4 kehtestatud kriteeriume.

4.   Kolmas nimetatud vahekohtunik on vahekohtu esimees ja omab õigusalast kvalifikatsiooni. Vahekohtunikel (muudel liikmetel kui esimehel) peab olema asjakohane kvalifikatsioon valdkonnas, mida vahekohtus arutatakse.

5.   30 päeva jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku valimist määravad kolm vahekohtunikku ühiselt vahekohtumenetluse protseduurireeglid, võttes arvesse alalise vahekohtu vabatahtlikke eeskirju kahe riigi vaheliste vaidluste lahendamisel vahekohtus, kuid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib protseduurireeglitest igal ajal loobuda või neid muuta.

6.   Kolm vahekohtunikku peavad arutatava küsimuse suhtes järeldustele jõudma hiljemalt 90 päeva jooksul alates kolmanda vahekohtuniku nimetamisest. Sellistele järeldustele jõutakse häälteenamusega.

7.   Lepinguosalised kannavad võrdsetes osades vahekohtumenetluse kulud, sealhulgas vahekohtunike töötasuga seotud kulud. Ühiskomitee kehtestab vahekohtunikele makstavate tasude ja kulude kava. Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv.

8.   Vahekohtunike otsus on lõplik ja siduv.

9.   Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel esitada käesoleva artikli alusel vahekohtule lahendamiseks ka kõik muud kahepoolse veinikaubandusega seotud küsimused.

Artikkel 39

Koostöö veinisektoris

1.   Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel käesolevat lepingut muuta, et parandada koostööd veinisektoris. Nad lepivad kokku konsultatsioonide alustamises, et ühtlustada veini märgistusnõudeid käsitlevaid eeskirju.

2.   Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu raames esitada ettepanekuid omavahelise koostöö laiendamiseks, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.

Artikkel 40

Olemasolevad varud

Veine, mida käesoleva lepingu jõustumise ajal või artiklitega 15, 17 või artikli 22 lõigetega 3 ja 4 ettenähtud asjakohase üleminekuaja lõppedes seaduslikult toodeti, kirjeldati või esitleti viisil, mis on käesoleva lepinguga keelatud, võib turustada järgmistel tingimustel:

| a) | kui vein on toodetud üht või mitut I lisas nimetamata veinivalmistustava või -menetlust kasutades, võib seda veini turustada varude ammendumiseni; |
| --- | --- |

a)

kui vein on toodetud üht või mitut I lisas nimetamata veinivalmistustava või -menetlust kasutades, võib seda veini turustada varude ammendumiseni;

| b) | kui veini kirjeldatakse ja esitletakse käesoleva lepingu kohaselt keelatud väljenditega, võivad sellist veini turustada:






  I. | hulgimüügiettevõtjad:






  A. | liköörveinide puhul viie aasta jooksul; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kui veini kirjeldatakse ja esitletakse käesoleva lepingu kohaselt keelatud väljenditega, võivad sellist veini turustada:

I.

hulgimüügiettevõtjad:

A.

liköörveinide puhul viie aasta jooksul;

| B. | muude veinide puhul kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

B.

muude veinide puhul kolme aasta jooksul;

| II. | jaekaubandusettevõtjad varude ammendumiseni. |
| --- | --- |

II.

jaekaubandusettevõtjad varude ammendumiseni.

Artikkel 41

Leping

Käesoleva lepingu protokoll ja lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 42

Autentsed keeled

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 43

1994. aasta lepingu lõpetamine

Lepinguosalised lepivad kokku, et alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast lõpeb järgmiste dokumentide kehtivus:

| a) | Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping ja protokoll; |
| --- | --- |

a)

Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Austraalia vaheline veinikaubanduse leping ja protokoll;

| b) | sellega seotud Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) toimunud kirjavahetus, milles käsitletakse järgmist:






  I. | Austraaliast pärit, pudelis kääritatud vahuveinide tootmis- ja märgistamistingimused; |
| --- | --- | --- |

b)

sellega seotud Brüsselis ja Canberras (26.–31. jaanuaril 1994) toimunud kirjavahetus, milles käsitletakse järgmist:

I.

Austraaliast pärit, pudelis kääritatud vahuveinide tootmis- ja märgistamistingimused;

| II. | Austraaliast pärit, mõistega „botrytis” või muu samaväärse mõistega või mõistega „noble late harvested” või „special late harvested” kirjeldatavate ja esitletavate veinide tootmis- ja märgistamistingimused; |
| --- | --- |

II.

Austraaliast pärit, mõistega „botrytis” või muu samaväärse mõistega või mõistega „noble late harvested” või „special late harvested” kirjeldatavate ja esitletavate veinide tootmis- ja märgistamistingimused;

| III. | Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu artiklid 8 ja 14; |
| --- | --- |

III.

Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu artiklid 8 ja 14;

| IV. | Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu ning intellektuaalomandi kaubandusaspektide lepingu (TRIPs-lepingu) artikli 24 lõike 1 vaheline suhe; |
| --- | --- |

IV.

Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vahelise veinikaubanduse lepingu ning intellektuaalomandi kaubandusaspektide lepingu (TRIPs-lepingu) artikli 24 lõike 1 vaheline suhe;

| V. | Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vaheline veinikaubanduse leping; |
| --- | --- |

V.

Euroopa Ühenduse ja Austraalia [Austraalia ja Euroopa Ühenduse] vaheline veinikaubanduse leping;

| VI. | nime „Frontignac” kasutamine Austraalias. |
| --- | --- |

VI.

nime „Frontignac” kasutamine Austraalias.

Artikkel 44

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast päeva, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende vastavad nõuded käesoleva lepingu jõustumiseks on täidetud.

2.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult üks aasta ette.

Съставено в Брюксел на първи декември две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas el uno de diciembre de dosmil ocho.

V Bruselu dne prvního prosince dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den første december to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am ersten Dezember zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the first day of December in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le premier décembre deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì primo dicembre duemilaotto.

Briselē, divtūkstoš astotā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de eerste december tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego grudnia roku dwa tysiące ósmego.

Feito em Bruxelas, em um de Dezembro de dois mil e oito.

Întocmit la Bruxelles, la întâi decembrie două mii opt.

V Bruseli dňa prvého decembra dvetisícosem.

V Bruslju, dne prvega decembra leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den första december tjugohundraåtta.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

За Австралия

Por Australia

Za Austrálii

For Australien

Für Australien

Austraalia nimel

Για τηυ Αυστραλία

For Australia

Pour l'Australie

Per l'Australia

Austrālijas vārdā

Australijos vardu

Ausztrália részéről

Għall-Awstralja

Voor Australië

W imieniu Australii

Pela Austrália

Pentru Australia

Za Austráliu

Za Avstralijo

Australian puolesta

För Australien

Image

---

(1)  ATS 1988 nr 30 (ilma lisata); UNTS 1503, lk 168 (koos lisaga)

1

I LISA

Veinivalmistustavad (osutatud artiklis 5)

A OSA

Austraaliast pärit veinide puhul

| 1. | Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud Austraaliast pärit veini puhul Austraalia eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code) (kui käesolevas lisas ei ole märgitud teisiti) ettenähtud tingimustel ja järgmiste ettekirjutustega:






  1. | gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku; |
| --- | --- | --- |

1.

Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud Austraaliast pärit veini puhul Austraalia eeskirjadega, eeskätt 1980. aasta Austraalia Veini- ja Brändiühingu seaduse (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980), 1974. aasta kaubandustavade seaduse (Trade Practices Act 1974) ning Austraalia–Uus-Meremaa toidustandardite koodeksiga (Australia New Zealand Food Standards Code) (kui käesolevas lisas ei ole märgitud teisiti) ettenähtud tingimustel ja järgmiste ettekirjutustega:

1.

gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku;

| 2. | kuumutamine; |
| --- | --- |

2.

kuumutamine;

| 3. | veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %; |
| --- | --- |

3.

veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %;

| 4. | tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke; |
| --- | --- |

4.

tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke;

| 5. | pärmseente kasutamine veini valmistamiseks; |
| --- | --- |

5.

pärmseente kasutamine veini valmistamiseks;

| 6. | süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks; |
| --- | --- |

6.

süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks;

| 7. | mikroorganismide kultuuride, sealhulgas pärmseente kestade lisamine koos ühe või mitme järgmise ainega pärmseente kasvu kiirendamiseks:






  — | diammooniumfosfaat või ammooniumsulfaat, |
| --- | --- | --- |

7.

mikroorganismide kultuuride, sealhulgas pärmseente kestade lisamine koos ühe või mitme järgmise ainega pärmseente kasvu kiirendamiseks:

—

diammooniumfosfaat või ammooniumsulfaat,

| — | ammooniumsulfit või ammooniumbisulfit, |
| --- | --- |

—

ammooniumsulfit või ammooniumbisulfit,

| — | tiamiinhüdrokloriid; |
| --- | --- |

—

tiamiinhüdrokloriid;

| 8. | piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis; |
| --- | --- |

8.

piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis;

| 9. | süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l; |
| --- | --- |

9.

süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l;

| 10. | ühenduse eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine; |
| --- | --- |

10.

ühenduse eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine;

| 11. | sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l; |
| --- | --- |

11.

sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l;

| 12. | L-askorbiinhappe või erütorbiinhappe (isoaskorbiinhappe) lisamine koguses kuni 300 mg/l; |
| --- | --- |

12.

L-askorbiinhappe või erütorbiinhappe (isoaskorbiinhappe) lisamine koguses kuni 300 mg/l;

| 13. | sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l; |
| --- | --- |

13.

sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l;

| 14. | viinhappe, piimhappe või õunhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 4,0 g/l viinhappes väljendatuna; |
| --- | --- |

14.

viinhappe, piimhappe või õunhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 4,0 g/l viinhappes väljendatuna;

| 15. | selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega:






  — | toiduželatiin, |
| --- | --- | --- |

15.

selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega:

—

toiduželatiin,

| — | kalaliim, |
| --- | --- |

—

kalaliim,

| — | kaseiin ja kaaliumkaseinaat, |
| --- | --- |

—

kaseiin ja kaaliumkaseinaat,

| — | piim või suhkruta kondenspiim, |
| --- | --- |

—

piim või suhkruta kondenspiim,

| — | loomne albumiin, |
| --- | --- |

—

loomne albumiin,

| — | bentoniit, |
| --- | --- |

—

bentoniit,

| — | silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena, |
| --- | --- |

—

silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena,

| — | kaoliin, |
| --- | --- |

—

kaoliin,

| — | tanniin, |
| --- | --- |

—

tanniin,

| — | pektinolüütilised ensüümid, |
| --- | --- |

—

pektinolüütilised ensüümid,

| — | toidus kasutamiseks lubatud ensüümid; |
| --- | --- |

—

toidus kasutamiseks lubatud ensüümid;

| 16. | tanniini lisamine; |
| --- | --- |

16.

tanniini lisamine;

| 17. | töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi); |
| --- | --- |

17.

töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi);

| 18. | töötlemine:






  — | valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga, |
| --- | --- | --- |

18.

töötlemine:

—

valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga,

| — | punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda; |
| --- | --- |

—

punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda;

| 19. | metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l; |
| --- | --- |

19.

metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l;

| 20. | järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil:






  — | kaltsiumalginaat või |
| --- | --- | --- |

20.

järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil:

—

kaltsiumalginaat või

| — | kaltsiumalginaat; |
| --- | --- |

—

kaltsiumalginaat;

| 21. | kaaliumbitartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks; |
| --- | --- |

21.

kaaliumbitartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks;

| 22. | pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl; |
| --- | --- |

22.

pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl;

| 23. | polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine, tingimusel et sel viisil töödeldud vein ei sisalda polüvinüülpolüpürrolidooni rohkem kui 100 mg/l; |
| --- | --- |

23.

polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine, tingimusel et sel viisil töödeldud vein ei sisalda polüvinüülpolüpürrolidooni rohkem kui 100 mg/l;

| 24. | vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l; |
| --- | --- |

24.

vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l;

| 25. | karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi; |
| --- | --- |

25.

karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi;

| 26. | veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel; |
| --- | --- |

26.

veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel;

| 27. | viinamarjavirde ja kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks; |
| --- | --- |

27.

viinamarjavirde ja kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks;

| 28. | kaltsiumkarbonaadi kasutamine happesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

28.

kaltsiumkarbonaadi kasutamine happesuse vähendamiseks;

| 29. | katioonivahetusvaikude kasutamine veini tasakaalustamiseks, (1) tingimusel et need vaigud on piisavalt stabiilsed, et veini ei satuks aineid tervistkahjustavas koguses; |
| --- | --- |

29.

katioonivahetusvaikude kasutamine veini tasakaalustamiseks, (1) tingimusel et need vaigud on piisavalt stabiilsed, et veini ei satuks aineid tervistkahjustavas koguses;

| 30. | tammepuutükkide kasutamine; |
| --- | --- |

30.

tammepuutükkide kasutamine;

| 31. | tsentrifuugtehnoloogia kasutamine; |
| --- | --- |

31.

tsentrifuugtehnoloogia kasutamine;

| 32. | kummiaraabiku/akaatsia kasutamine; |
| --- | --- |

32.

kummiaraabiku/akaatsia kasutamine;

| 33. | kaltsiumtartraadi kasutamine happesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

33.

kaltsiumtartraadi kasutamine happesuse vähendamiseks;

| 34. | elektrodialüüsi kasutamine; |
| --- | --- |

34.

elektrodialüüsi kasutamine;

| 35. | ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks; |
| --- | --- |

35.

ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks;

| 36. | lüsosüümi kasutamine; |
| --- | --- |

36.

lüsosüümi kasutamine;

| 37. | pöördosmoosi kasutamine; |
| --- | --- |

37.

pöördosmoosi kasutamine;

| 38. | dimetüüldikarbonaadi kasutamine; |
| --- | --- |

38.

dimetüüldikarbonaadi kasutamine;

| 39. | vesinikperoksiidi kasutamine viinamarjamahlas, kontsentreeritud viinamarjamahlas või viinamarjavirdes; |
| --- | --- |

39.

vesinikperoksiidi kasutamine viinamarjamahlas, kontsentreeritud viinamarjamahlas või viinamarjavirdes;

| 40. | vastuvoolu meetodil ekstraheerimise kasutamine; |
| --- | --- |

40.

vastuvoolu meetodil ekstraheerimise kasutamine;

| 41. | taimsete valkude kasutamine; |
| --- | --- |

41.

taimsete valkude kasutamine;

| 42. | vasktsitraadi kasutamine; |
| --- | --- |

42.

vasktsitraadi kasutamine;

| 43. | viinamarjadest valmistatud piiritusjoogi, brändi ja suhkrute lisamine vahuveinile; |
| --- | --- |

43.

viinamarjadest valmistatud piiritusjoogi, brändi ja suhkrute lisamine vahuveinile;

| 44. | misteli lisamine. |
| --- | --- |

44.

misteli lisamine.

| 2. | Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud. |
| --- | --- |

2.

Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud.

B OSA

Ühendusest pärit veinide puhul

| 1. | Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud ühendusest pärit veini puhul ühenduse eeskirjadega, eeskätt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1622/2000 ettenähtud tingimustel (kui ei ole märgitud teisiti) ja järgmiste ettekirjutustega:






  1. | gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku; |
| --- | --- | --- |

1.

Loetelu veinivalmistustavadest ja -menetlustest, mis on lubatud ühendusest pärit veini puhul ühenduse eeskirjadega, eeskätt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1622/2000 ettenähtud tingimustel (kui ei ole märgitud teisiti) ja järgmiste ettekirjutustega:

1.

gaseerimine või barboteerimine, kasutades argooni, lämmastikku või hapnikku;

| 2. | kuumutamine; |
| --- | --- |

2.

kuumutamine;

| 3. | veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %; |
| --- | --- |

3.

veatu ja lahjendamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, koguses mitte üle 5 %;

| 4. | tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke; |
| --- | --- |

4.

tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud tootesse ei jää soovimatuid jääke;

| 5. | pärmseente kasutamine veini valmistamiseks; |
| --- | --- |

5.

pärmseente kasutamine veini valmistamiseks;

| 6. | pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl; |
| --- | --- |

6.

pärmseenepreparaatide kasutamine maksimaalselt 40 g/hl;

| 7. | polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine maksimaalselt 80 g/hl; |
| --- | --- |

7.

polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine maksimaalselt 80 g/hl;

| 8. | piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis; |
| --- | --- |

8.

piimhappebakterite kasutamine hõljumit sisaldavas veinis;

| 9. | ühe või mitme järgmise aine lisamine pärmseente kasvu kiirendamiseks:






  — | lisatakse:






  i) | diammooniumfosfaati või ammooniumsulfaati kuni 0,3 g/l, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

ühe või mitme järgmise aine lisamine pärmseente kasvu kiirendamiseks:

—

lisatakse:

i)

diammooniumfosfaati või ammooniumsulfaati kuni 0,3 g/l,

| ii) | ammooniumsulfitit või ammooniumbisulfitit kuni 0,2 g/l. |
| --- | --- |

ii)

ammooniumsulfitit või ammooniumbisulfitit kuni 0,2 g/l.

Neid tooteid võib kasutada ka koos koguses kuni 0,3 g/l, ilma et see piiraks eespool nimetatud kogust 0,2 g/l;

| — | tiamiinhüdrokloriidi lisamine kuni 0,6 mg/l tiamiinina väljendatuna; |
| --- | --- |

—

tiamiinhüdrokloriidi lisamine kuni 0,6 mg/l tiamiinina väljendatuna;

| 10. | süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks; |
| --- | --- |

10.

süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult inertse atmosfääri loomiseks ja toote õhukindlaks käsitsemiseks;

| 11. | süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l; |
| --- | --- |

11.

süsinikdioksiidi lisamine, tingimusel et nii töödeldud veini süsinikdioksiidisisaldus ei ületaks 2 g/l;

| 12. | Austraalia eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine; |
| --- | --- |

12.

Austraalia eeskirjadega ettenähtud tingimustel vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti, teiste nimetustega kaaliumdisulfiti või kaaliumpürosulfiti kasutamine;

| 13. | sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l; |
| --- | --- |

13.

sorbiinhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, tingimusel et töödeldud toote joogina turule lubamisel ei ületa lõplik sorbiinhappesisaldus 200 mg/l;

| 14. | L-askorbiinhappe lisamine koguses kuni 250 mg/l; |
| --- | --- |

14.

L-askorbiinhappe lisamine koguses kuni 250 mg/l;

| 15. | sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l; |
| --- | --- |

15.

sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, tingimusel et selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l;

| 16. | viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna; |
| --- | --- |

16.

viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna;

| 17. | ühe või mitme järgmise aine kasutamine happesuse vähendamiseks:






  — | neutraalne kaaliumtartraat, |
| --- | --- | --- |

17.

ühe või mitme järgmise aine kasutamine happesuse vähendamiseks:

—

neutraalne kaaliumtartraat,

| — | kaaliumbikarbonaat, |
| --- | --- |

—

kaaliumbikarbonaat,

| — | kaltsiumkarbonaat, mis võib väikestes kogustes sisaldada L (+) viinhappe ja L (–) õunhappe kaltsium-kaksiksoola, |
| --- | --- |

—

kaltsiumkarbonaat, mis võib väikestes kogustes sisaldada L (+) viinhappe ja L (–) õunhappe kaltsium-kaksiksoola,

| — | kaltsiumtartraat või viinhape, |
| --- | --- |

—

kaltsiumtartraat või viinhape,

| — | homogeenne viinhappe ja kaltsiumkarbonaadi preparaat, mis sisaldab neid aineid pulbristatuna võrdses koguses; |
| --- | --- |

—

homogeenne viinhappe ja kaltsiumkarbonaadi preparaat, mis sisaldab neid aineid pulbristatuna võrdses koguses;

| 18. | selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega:






  — | toiduželatiin, |
| --- | --- | --- |

18.

selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega:

—

toiduželatiin,

| — | taimsed valgud, |
| --- | --- |

—

taimsed valgud,

| — | kalaliim, |
| --- | --- |

—

kalaliim,

| — | kaseiin ja kaaliumkaseinaat, |
| --- | --- |

—

kaseiin ja kaaliumkaseinaat,

| — | munaalbumiin, piimaalbumiin, |
| --- | --- |

—

munaalbumiin, piimaalbumiin,

| — | bentoniit, |
| --- | --- |

—

bentoniit,

| — | silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena, |
| --- | --- |

—

silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena,

| — | kaoliin, |
| --- | --- |

—

kaoliin,

| — | tanniin, |
| --- | --- |

—

tanniin,

| — | pektinolüütilised ensüümid, |
| --- | --- |

—

pektinolüütilised ensüümid,

| — | beetaglükanaasi ensüümpreparaadid; |
| --- | --- |

—

beetaglükanaasi ensüümpreparaadid;

| 19. | tanniini lisamine; |
| --- | --- |

19.

tanniini lisamine;

| 20. | töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi) koguses kuni 100 g kuivainet hl kohta; |
| --- | --- |

20.

töötlemine veinivalmistuses kasutatava söega (aktiivsüsi) koguses kuni 100 g kuivainet hl kohta;

| 21. | töötlemine:






  — | valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga, |
| --- | --- | --- |

21.

töötlemine:

—

valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga,

| — | punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda; |
| --- | --- |

—

punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidi või kaltsiumfütaadiga, tingimusel et sel viisil töödeldud vein sisaldab jääkrauda;

| 22. | metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l; |
| --- | --- |

22.

metaviinhappe lisamine koguses kuni 100 mg/l;

| 23. | akaatsia kasutamine pärast kääritamise lõpetamist; |
| --- | --- |

23.

akaatsia kasutamine pärast kääritamise lõpetamist;

| 24. | DL-viinhappe (tuntud ka ratseemilise happe nime all) või selle neutraalse kaaliumsoola kasutamine liigse kaltsiumi sadestamiseks; |
| --- | --- |

24.

DL-viinhappe (tuntud ka ratseemilise happe nime all) või selle neutraalse kaaliumsoola kasutamine liigse kaltsiumi sadestamiseks;

| 25. | järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil:






  — | kaltsiumalginaat või |
| --- | --- | --- |

25.

järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveini valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil:

—

kaltsiumalginaat või

| — | kaltsiumalginaat; |
| --- | --- |

—

kaltsiumalginaat;

| 26. | vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l; |
| --- | --- |

26.

vasksulfaadi kasutamine veini maitse- või lõhnadefektide kõrvaldamiseks maksimaalselt 1 g/hl, tingimusel et sel viisil töödeldud veini vasesisaldus ei ole suurem kui 1 mg/l;

| 27. | kaaliumbitartraadi või kaltsiumtartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks; |
| --- | --- |

27.

kaaliumbitartraadi või kaltsiumtartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks;

| 28. | süüria männi vaigu kasutamine retsina saamiseks, mida tohib toota üksnes Kreekas; |
| --- | --- |

28.

süüria männi vaigu kasutamine retsina saamiseks, mida tohib toota üksnes Kreekas;

| 29. | karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi; |
| --- | --- |

29.

karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi;

| 30. | kaltsiumsulfaadi kasutamine teatavate mpv-liköörveinide valmistamiseks, tingimusel et sel viisil töödeldud veini sulfaadisisaldus ei ületa 2,5 g/l kaaliumsulfaadina väljendatuna; |
| --- | --- |

30.

kaltsiumsulfaadi kasutamine teatavate mpv-liköörveinide valmistamiseks, tingimusel et sel viisil töödeldud veini sulfaadisisaldus ei ületa 2,5 g/l kaaliumsulfaadina väljendatuna;

| 31. | veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel; |
| --- | --- |

31.

veini, kuivatatud viinamarjade destilleerimisel saadud alkoholi või veinist saadud neutraalse alkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel;

| 32. | sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; |
| --- | --- |

32.

sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks;

| 33. | viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks; |
| --- | --- |

33.

viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks;

| 34. | elektrodialüüs veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks; |
| --- | --- |

34.

elektrodialüüs veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks;

| 35. | ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks; |
| --- | --- |

35.

ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks;

| 36. | lüsosüümi lisamine; |
| --- | --- |

36.

lüsosüümi lisamine;

| 37. | osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; |
| --- | --- |

37.

osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks;

| 38. | dimetüüldikarbonaadi (DMMC) lisamine veinile mikrobioloogilise stabiliseerumise tagamiseks; |
| --- | --- |

38.

dimetüüldikarbonaadi (DMMC) lisamine veinile mikrobioloogilise stabiliseerumise tagamiseks;

| 39. | tammepuutükkide kasutamine veinivalmistamisel. |
| --- | --- |

39.

tammepuutükkide kasutamine veinivalmistamisel.

| 2. | Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud. |
| --- | --- |

2.

Uued või kohandatud veinivalmistustavad ja -menetlused, milles lepinguosalised on vastastikku või ühiskomitees artiklis 29 või 30 kehtestatud korra kohaselt kokku leppinud.

C OSA

Artikli 6 lõikes 7 osutatud veinivalmistustavade ja -menetluste tehnilised kohandused

Ühenduse puhul I lisa B osas sätestatud veinivalmistustavad ja -menetlused:

| 16. | viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna; |
| --- | --- |

16.

viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et veini esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna;

| 32. | sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks; |
| --- | --- |

32.

sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks;

| 37. | osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks. |
| --- | --- |

37.

osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks.

Austraalia puhul I lisa A osas sätestatud veinivalmistustavad ja -menetlused:

Puuduvad.

---

(1)  See veinivalmistustava on lubatud alates 1. märtsist 1994

II LISA

Geograafilised tähised (osutatud artiklis 12)

Käesoleva lepinguga hõlmatud geograafilised tähised on järgmised:

A OSA.

EUROOPA ÜHENDUSEST PÄRIT VEINID

| 1. | Liikmesriikide geograafilised tähised: |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikide geograafilised tähised:

Austria

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid






  Määratletud piirkonnad |
| --- | --- |
| Burgenland
  Carnuntum
  Donauland
  Kamptal
  Kärnten
  Kremstal
  Mittelburgenland
  Neusiedlersee
  Neusiedlersee-Hügelland
  Niederösterreich
  Oberösterreich
  Salzburg
  Steiermark
  Südburgenland
  Süd-Oststeiermark
  Südsteiermark
  Thermenregion
  Tirol
  Traisental
  Vorarlberg
  Wachau
  Weinviertel
  Weststeiermark
  Wien |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Burgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kärnten

Kremstal

Mittelburgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Niederösterreich

Oberösterreich

Salzburg

Steiermark

Südburgenland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Thermenregion

Tirol

Traisental

Vorarlberg

Wachau

Weinviertel

Weststeiermark

Wien

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Bergland
  Steirerland
  Weinland
  Wien |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

Belgia

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid






  Määratletud piirkondade |
| --- | --- |
| Côtes de Sambre et Meuse
  Hagelandse Wijn
  Haspengouwse Wijn
  Heuvellandse wijn
  Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkondade

Côtes de Sambre et Meuse

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

Heuvellandse wijn

Vlaamse mousserende kwaliteitswijn

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Vin de pays des jardins de Wallonie
  Vlaamse landwijn |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Vin de pays des jardins de Wallonie

Vlaamse landwijn

Bulgaria

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad |
| --- | --- |
| Асеновград (Asenovgrad)
  Черноморски район (Black Sea Region)
  Брестник (Brestnik)
  Драгоево (Dragoevo)
  Евксиноград (Evksinograd)
  Хан Крум (Han Krum)
  Хърсово (Harsovo)
  Хасково (Haskovo)
  Хисаря (Hisarya)
  Ивайловград (Ivaylovgrad)
  Карлово (Karlovo)
  Карнобат (Karnobat)
  Ловеч (Lovech)
  Лозица (Lozitsa)
  Лом (Lom)
  Любимец (Lyubimets)
  Лясковец (Lyaskovets)
  Мелник (Melnik)
  Монтана (Montana)
  Нова Загора (Nova Zagora)
  Нови Пазар (Novi Pazar)
  Ново село (Novo Selo)
  Оряховица (Oryahovitsa)
  Павликени (Pavlikeni)
  Пазарджик (Pazardjik)

  Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven)
  Пловдив (Plovdiv)
  Поморие (Pomorie)
  Русе (Ruse)
  Сакар (Sakar)
  Сандански (Sandanski)
  Септември (Septemvri)
  Шивачево (Shivachevo)
  Шумен (Shumen)
  Славянци (Slavyantsi)
  Сливен (Sliven)
  Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)
  Стамболово (Stambolovo)
  Стара Загора (Stara Zagora)
  Сухиндол (Suhindol)
  Сунгурларе (Sungurlare)
  Свищов (Svishtov)
  Долината на Струма (Struma valley)
  Търговище (Targovishte)
  Върбица (Varbitsa)
  Варна (Varna)
  Велики Преслав (Veliki Preslav)
  Видин (Vidin)

  Враца (Vratsa)
  Ямбол (Yambol) |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Асеновград (Asenovgrad)

Черноморски район (Black Sea Region)

Брестник (Brestnik)

Драгоево (Dragoevo)

Евксиноград (Evksinograd)

Хан Крум (Han Krum)

Хърсово (Harsovo)

Хасково (Haskovo)

Хисаря (Hisarya)

Ивайловград (Ivaylovgrad)

Карлово (Karlovo)

Карнобат (Karnobat)

Ловеч (Lovech)

Лозица (Lozitsa)

Лом (Lom)

Любимец (Lyubimets)

Лясковец (Lyaskovets)

Мелник (Melnik)

Монтана (Montana)

Нова Загора (Nova Zagora)

Нови Пазар (Novi Pazar)

Ново село (Novo Selo)

Оряховица (Oryahovitsa)

Павликени (Pavlikeni)

Пазарджик (Pazardjik)

Перущица (Perushtitsa)

Плевен (Pleven)

Пловдив (Plovdiv)

Поморие (Pomorie)

Русе (Ruse)

Сакар (Sakar)

Сандански (Sandanski)

Септември (Septemvri)

Шивачево (Shivachevo)

Шумен (Shumen)

Славянци (Slavyantsi)

Сливен (Sliven)

Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)

Стамболово (Stambolovo)

Стара Загора (Stara Zagora)

Сухиндол (Suhindol)

Сунгурларе (Sungurlare)

Свищов (Svishtov)

Долината на Струма (Struma valley)

Търговище (Targovishte)

Върбица (Varbitsa)

Варна (Varna)

Велики Преслав (Veliki Preslav)

Видин (Vidin)

Враца (Vratsa)

Ямбол (Yambol)

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Дунавска равнина (Danube Plain)
  Тракийска низина (Thracian Lowlands) |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Дунавска равнина (Danube Plain)

Тракийска низина (Thracian Lowlands)

Küpros

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid








  Kreeka keeles | Inglise keeles |
| --- | --- | --- |
| Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad


  (millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi) | Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad


  (millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi) |
| Κουμανδαρία | | Commandaria | |
| Λαόνα Ακάμα | | Laona Akama | |
| Βουνί Παναγιάς – | | Vouni Panayia – | |
| Αμπελίτης | | Ambelitis | |
| Πιτσιλιά | Αφάμης või | Pitsilia | Afames või |
| Κρασοχώρια Λεμεσού | Λαόνα | Krasohoria Lemesou | Laona |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Kreeka keeles

Inglise keeles

Määratletud piirkonnad

Allpiirkonnad

(millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi)

Määratletud piirkonnad

Allpiirkonnad

(millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi)

Κουμανδαρία

Commandaria

Λαόνα Ακάμα

Laona Akama

Βουνί Παναγιάς –

Vouni Panayia –

Αμπελίτης

Ambelitis

Πιτσιλιά

Αφάμης või

Pitsilia

Afames või

Κρασοχώρια Λεμεσού

Λαόνα

Krasohoria Lemesou

Laona

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid






  Kreeka keeles | Inglise keeles |
| --- | --- | --- |
| Λεμεσός | Lemesos |
| Πάφος | Pafos |
| Λευκωσία | Lefkosia |
| Λάρνακα | Larnaka |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Kreeka keeles

Inglise keeles

Λεμεσός

Lemesos

Πάφος

Pafos

Λευκωσία

Lefkosia

Λάρνακα

Larnaka

Tšehhi vabariik

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad


  millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi |
| --- | --- | --- |
| Čechy | litoměřická |
| | mělnická |
| Morava | mikulovská |
| | slovácká |
| | velkopavlovická |
| | znojemská |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi

Čechy

litoměřická

mělnická

Morava

mikulovská

slovácká

velkopavlovická

znojemská

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  české zemské víno
  moravské zemské víno |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

české zemské víno

moravské zemské víno

Prantsusmaa

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid






  Määratletud piirkonnad |
| --- | --- |
| Alsace Grand Cru, millele järgneb väiksema geograafilise üksuse nimi

  Alsace, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Alsace või Vin d’Alsace, millele võib järgneda „Edelzwicker” või viinamarjasordi või väiksema geograafilise üksuse nimi

  Ajaccio
  Aloxe-Corton
  Anjou, millele võib järgneda Val de Loire või Coteaux de la Loire või Villages Brissac
  Anjou, millele võib järgneda„Gamay”, „Mousseux”või „Villages”
  Arbois
  Arbois Pupillin
  Auxey-Duresses või Auxey-Duresses Côte de Beaune või Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages
  Bandol
  Banyuls
  Barsac
  Bâtard-Montrachet
  Béarn või Béarn Bellocq
  Beaujolais Supérieur
  Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Beaujolais-Villages
  Beaumes-de-Venise, millele võib eelneda„Muscat de”
  Beaune
  Bellet või Vin de Bellet
  Bergerac
  Bienvenues Bâtard-Montrachet
  Blagny
  Blanc Fumé de Pouilly
  Blanquette de Limoux
  Blaye
  Bonnes Mares
  Bonnezeaux
  Bordeaux Côtes de Francs
  Bordeaux Haut-Benauge
  Bordeaux, millele võib järgneda„Clairet”või „Supérieur”või „Rosé”või„mousseux”
  Bourg
  Bourgeais
  Bourgogne, millele võib järgneda„Clairet”või „Rosé” või väiksema geograafilise üksuse nimi

  Bourgogne Aligoté
  Bourgueil
  Bouzeron
  Brouilly
  Buzet
  Cabardès
  Cabernet d’Anjou
  Cabernet de Saumur
  Cadillac
  Cahors
  Canon-Fronsac
  Cap Corse, millele eelneb„Muscat du”
  Cassis
  Cérons
  Chablis Grand Cru, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Chambertin
  Chambertin Clos de Bèze
  Chambolle-Musigny
  Champagne
  Chapelle-Chambertin
  Charlemagne
  Charmes-Chambertin
  Chassagne-Montrachet või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages
  Château Châlon
  Château-Grillet
  Châteaumeillant
  Châteauneuf-du-Pape
  Châtillon-en-Diois
  Chenas
  Chevalier-Montrachet
  Cheverny
  Chinon
  Chiroubles
  Chorey-lès-Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune Villages
  Clairette de Bellegarde
  Clairette de Die
  Clairette du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Clos de la Roche
  Clos de Tart
  Clos des Lambrays
  Clos Saint-Denis
  Clos Vougeot
  Collioure
  Condrieu
  Corbières, millele võib järgneda Boutenac
  Cornas
  Corton
  Corton-Charlemagne
  Costières de Nîmes
  Côte de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Côte de Beaune-Villages
  Côte de Brouilly
  Côte de Nuits
  Côte Roannaise
  Côte Rôtie
  Coteaux Champenois, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Coteaux d’Aix-en-Provence
  Coteaux d’Ancenis, millele võib järgneda viinamarjasordi nimi

  Coteaux de Die
  Coteaux de l’Aubance
  Coteaux de Pierrevert
  Coteaux de Saumur
  Coteaux du Giennois
  Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet
  Coteaux du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Coteaux du Layon või Coteaux du Layon Chaume
  Coteaux du Layon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Coteaux du Loir
  Coteaux du Lyonnais
  Coteaux du Quercy
  Coteaux du Tricastin
  Coteaux du Vendômois
  Coteaux Varois
  Côte-de-Nuits-Villages
  Côtes Canon-Fronsac
  Côte d’Auvergne, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Côtes de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Côtes de Bergerac
  Côtes de Blaye
  Côtes de Bordeaux Saint-Macaire
  Côtes de Bourg
  Côtes de Brulhois
  Côtes de Castillon
  Côtes de Duras
  Côtes de la Malepère
  Côtes de Millau
  Côtes de Montravel
  Côtes de Provence, millele võib järgneda Sainte Victoire

  Côtes de Saint-Mont
  Côtes de Toul
  Côtes du Frontonnais, millele võib järgneda Fronton või Villaudric
  Côtes du Jura
  Côtes du Lubéron
  Côtes du Marmandais
  Côtes du Rhône
  Côtes du Rhône Villages, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Côtes du Roussillon
  Côtes du Roussillon Villages, millele võivad järgneda omavalitsusüksused Caramany või Latour de France või Lesquerde või Tautavel
  Côtes du Ventoux
  Côtes du Vivarais
  Cour-Cheverny
  Crémant d’Alsace
  Crémant de Bordeaux
  Crémant de Bourgogne
  Crémant de Die
  Crémant de Limoux
  Crémant de Loire
  Crémant du Jura
  Crépy
  Criots Bâtard-Montrachet
  Crozes Ermitage
  Crozes-Hermitage
  Echezeaux
  Entre-Deux-Mers või Entre-Deux-Mers Haut-Benauge
  Ermitage
  Faugères
  Fiefs Vendéens, millele võib järgenda Mareuil või Brem või Vix or Pissotte
  Fitou
  Fixin
  Fleurie
  Floc de Gascogne
  Fronsac
  Frontignan
  Gaillac
  Gaillac Premières Côtes
  Gevrey-Chambertin
  Gigondas
  Givry
  Grand Roussillon
  Grands Echezeaux
  Graves
  Graves de Vayres
  Griotte-Chambertin
  Gros Plant du Pays Nantais
  Haut Poitou
  Haut-Médoc
  Haut-Montravel
  Hermitage
  Irancy
  Irouléguy
  Jasnières
  Juliénas
  Jurançon
  L’Etoile, millele võib järgneda „mousseux”

  La Grande Rue
  Ladoix või Ladoix Côte de Beaune või Ladoix Côte de Beaune-Villages
  Lalande de Pomerol
  Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Latricières-Chambertin
  Les-Baux-de-Provence
  Limoux
  Lirac
  Listrac-Médoc
  Loupiac
  Lunel, millele võib eelneda „Muscat de”
  Lussac Saint-Émilion
  Mâcon või Pinot-Chardonnay-Macôn
  Mâcon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Mâcon-Villages
  Macvin du Jura
  Madiran
  Maranges Côte de Beaune või Maranges Côtes de Beaune-Villages
  Maranges, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Marcillac
  Margaux
  Marsannay
  Maury
  Mazis-Chambertin
  Mazoyères-Chambertin
  Médoc
  Menetou Salon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Mercurey
  Meursault või Meursault Côte de Beaune või Meursault Côte de Beaune-Villages
  Minervois
  Minervois-la-Livinière
  Mireval
  Monbazillac
  Montagne Saint-Émilion
  Montagny
  Monthélie või Monthélie Côte de Beaune või Monthélie Côte de Beaune-Villages
  Montlouis, millele võib järgneda „mousseux” või „pétillant”

  Montrachet
  Montravel
  Morey-Saint-Denis
  Morgon
  Moselle
  Moulin-à-Vent
  Moulis
  Moulis-en-Médoc
  Muscadet
  Muscadet Coteaux de la Loire
  Muscadet Côtes de Grandlieu
  Muscadet Sèvre-et-Maine
  Musigny
  Néac
  Nuits
  Nuits-Saint-Georges
  Orléans
  Orléans-Cléry
  Pacherenc du Vic-Bilh
  Palette
  Patrimonio
  Pauillac
  Pécharmant
  Pernand-Vergelesses või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages
  Pessac-Léognan
  Petit Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Pineau des Charentes
  Pinot-Chardonnay-Macôn
  Pomerol
  Pommard
  Pouilly Fumé
  Pouilly-Fuissé
  Pouilly-Loché
  Pouilly-sur-Loire
  Pouilly-Vinzelles
  Premières Côtes de Blaye
  Premières Côtes de Bordeaux, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Puisseguin Saint-Émilion
  Puligny-Montrachet või Puligny-Montrachet Côte de Beaune või Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages
  Quarts-de-Chaume
  Quincy
  Rasteau
  Rasteau Rancio
  Régnié
  Reuilly
  Richebourg
  Rivesaltes, millele võib eelneda„Muscat de”
  Rivesaltes Rancio
  Romanée (La)
  Romanée Conti
  Romanée Saint-Vivant
  Rosé des Riceys
  Rosette
  Roussette de Savoie, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Roussette du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Ruchottes-Chambertin
  Rully
  Saint Julien
  Saint-Amour
  Saint-Aubin või Saint-Aubin Côte de Beaune või Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages
  Saint-Bris
  Saint-Chinian
  Sainte-Croix-du-Mont
  Sainte-Foy Bordeaux
  Saint-Émilion
  Saint-Émilion Grand Cru
  Saint-Estèphe
  Saint-Georges Saint-Émilion
  Saint-Jean-de-Minervois, millele võib eelneda„Muscat de”
  Saint-Joseph
  Saint-Nicolas-de-Bourgueil
  Saint-Péray
  Saint-Pourçain
  Saint-Romain või Saint-Romain Côte de Beaune või Saint-Romain Côte de Beaune-Villages
  Saint-Véran
  Sancerre
  Santenay või Santenay Côte de Beaune või Santenay Côte de Beaune-Villages
  Saumur Champigny
  Saussignac
  Sauternes
  Savennières
  Savennières-Coulée-de-Serrant
  Savennières-Roche-aux-Moines
  Savigny või Savigny-lès-Beaune
  Seyssel
  Tâche (La)
  Tavel
  Thouarsais
  Touraine Amboise
  Touraine Azay-le-Rideau
  Touraine Mesland
  Touraine Noble Joue
  Touraine, millele võib järgneda„mousseux”või „pétillant”
  Tursan
  Vacqueyras
  Valençay
  Vin d’Entraygues et du Fel
  Vin d’Estaing
  Vin de Corse, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Vin de Lavilledieu
  Vin de Savoie või Vin de Savoie-Ayze, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Vin du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

  Vin Fin de la Côte de Nuits
  Viré Clessé
  Volnay
  Volnay Santenots
  Vosne-Romanée
  Vougeot
  Vouvray, millele võib järgneda„mousseux”või „pétillant” |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Alsace Grand Cru, millele järgneb väiksema geograafilise üksuse nimi

Alsace, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Alsace või Vin d’Alsace, millele võib järgneda „Edelzwicker” või viinamarjasordi või väiksema geograafilise üksuse nimi

Ajaccio

Aloxe-Corton

Anjou, millele võib järgneda Val de Loire või Coteaux de la Loire või Villages Brissac

Anjou, millele võib järgneda„Gamay”, „Mousseux”või „Villages”

Arbois

Arbois Pupillin

Auxey-Duresses või Auxey-Duresses Côte de Beaune või Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages

Bandol

Banyuls

Barsac

Bâtard-Montrachet

Béarn või Béarn Bellocq

Beaujolais Supérieur

Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Beaujolais-Villages

Beaumes-de-Venise, millele võib eelneda„Muscat de”

Beaune

Bellet või Vin de Bellet

Bergerac

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Blanc Fumé de Pouilly

Blanquette de Limoux

Blaye

Bonnes Mares

Bonnezeaux

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux, millele võib järgneda„Clairet”või „Supérieur”või „Rosé”või„mousseux”

Bourg

Bourgeais

Bourgogne, millele võib järgneda„Clairet”või „Rosé” või väiksema geograafilise üksuse nimi

Bourgogne Aligoté

Bourgueil

Bouzeron

Brouilly

Buzet

Cabardès

Cabernet d’Anjou

Cabernet de Saumur

Cadillac

Cahors

Canon-Fronsac

Cap Corse, millele eelneb„Muscat du”

Cassis

Cérons

Chablis Grand Cru, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Champagne

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune või Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages

Château Châlon

Château-Grillet

Châteaumeillant

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Chenas

Chevalier-Montrachet

Cheverny

Chinon

Chiroubles

Chorey-lès-Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune või Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune Villages

Clairette de Bellegarde

Clairette de Die

Clairette du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Clos de la Roche

Clos de Tart

Clos des Lambrays

Clos Saint-Denis

Clos Vougeot

Collioure

Condrieu

Corbières, millele võib järgneda Boutenac

Cornas

Corton

Corton-Charlemagne

Costières de Nîmes

Côte de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte de Nuits

Côte Roannaise

Côte Rôtie

Coteaux Champenois, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Coteaux d’Aix-en-Provence

Coteaux d’Ancenis, millele võib järgneda viinamarjasordi nimi

Coteaux de Die

Coteaux de l’Aubance

Coteaux de Pierrevert

Coteaux de Saumur

Coteaux du Giennois

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Coteaux du Layon või Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Layon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Coteaux du Loir

Coteaux du Lyonnais

Coteaux du Quercy

Coteaux du Tricastin

Coteaux du Vendômois

Coteaux Varois

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes Canon-Fronsac

Côte d’Auvergne, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Côtes de Beaune, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Côtes de Bergerac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Bourg

Côtes de Brulhois

Côtes de Castillon

Côtes de Duras

Côtes de la Malepère

Côtes de Millau

Côtes de Montravel

Côtes de Provence, millele võib järgneda Sainte Victoire

Côtes de Saint-Mont

Côtes de Toul

Côtes du Frontonnais, millele võib järgneda Fronton või Villaudric

Côtes du Jura

Côtes du Lubéron

Côtes du Marmandais

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages, millele võivad järgneda omavalitsusüksused Caramany või Latour de France või Lesquerde või Tautavel

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Cour-Cheverny

Crémant d’Alsace

Crémant de Bordeaux

Crémant de Bourgogne

Crémant de Die

Crémant de Limoux

Crémant de Loire

Crémant du Jura

Crépy

Criots Bâtard-Montrachet

Crozes Ermitage

Crozes-Hermitage

Echezeaux

Entre-Deux-Mers või Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Ermitage

Faugères

Fiefs Vendéens, millele võib järgenda Mareuil või Brem või Vix or Pissotte

Fitou

Fixin

Fleurie

Floc de Gascogne

Fronsac

Frontignan

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Gevrey-Chambertin

Gigondas

Givry

Grand Roussillon

Grands Echezeaux

Graves

Graves de Vayres

Griotte-Chambertin

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Haut-Médoc

Haut-Montravel

Hermitage

Irancy

Irouléguy

Jasnières

Juliénas

Jurançon

L’Etoile, millele võib järgneda „mousseux”

La Grande Rue

Ladoix või Ladoix Côte de Beaune või Ladoix Côte de Beaune-Villages

Lalande de Pomerol

Languedoc, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Latricières-Chambertin

Les-Baux-de-Provence

Limoux

Lirac

Listrac-Médoc

Loupiac

Lunel, millele võib eelneda „Muscat de”

Lussac Saint-Émilion

Mâcon või Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Mâcon-Villages

Macvin du Jura

Madiran

Maranges Côte de Beaune või Maranges Côtes de Beaune-Villages

Maranges, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Marcillac

Margaux

Marsannay

Maury

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Médoc

Menetou Salon, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Mercurey

Meursault või Meursault Côte de Beaune või Meursault Côte de Beaune-Villages

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Monbazillac

Montagne Saint-Émilion

Montagny

Monthélie või Monthélie Côte de Beaune või Monthélie Côte de Beaune-Villages

Montlouis, millele võib järgneda „mousseux” või „pétillant”

Montrachet

Montravel

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moselle

Moulin-à-Vent

Moulis

Moulis-en-Médoc

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Côtes de Grandlieu

Muscadet Sèvre-et-Maine

Musigny

Néac

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Orléans

Orléans-Cléry

Pacherenc du Vic-Bilh

Palette

Patrimonio

Pauillac

Pécharmant

Pernand-Vergelesses või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune või Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages

Pessac-Léognan

Petit Chablis, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Pineau des Charentes

Pinot-Chardonnay-Macôn

Pomerol

Pommard

Pouilly Fumé

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-sur-Loire

Pouilly-Vinzelles

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Puisseguin Saint-Émilion

Puligny-Montrachet või Puligny-Montrachet Côte de Beaune või Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages

Quarts-de-Chaume

Quincy

Rasteau

Rasteau Rancio

Régnié

Reuilly

Richebourg

Rivesaltes, millele võib eelneda„Muscat de”

Rivesaltes Rancio

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Rosé des Riceys

Rosette

Roussette de Savoie, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Roussette du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint Julien

Saint-Amour

Saint-Aubin või Saint-Aubin Côte de Beaune või Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages

Saint-Bris

Saint-Chinian

Sainte-Croix-du-Mont

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Émilion

Saint-Émilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Jean-de-Minervois, millele võib eelneda„Muscat de”

Saint-Joseph

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saint-Péray

Saint-Pourçain

Saint-Romain või Saint-Romain Côte de Beaune või Saint-Romain Côte de Beaune-Villages

Saint-Véran

Sancerre

Santenay või Santenay Côte de Beaune või Santenay Côte de Beaune-Villages

Saumur Champigny

Saussignac

Sauternes

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Savigny või Savigny-lès-Beaune

Seyssel

Tâche (La)

Tavel

Thouarsais

Touraine Amboise

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Touraine, millele võib järgneda„mousseux”või „pétillant”

Tursan

Vacqueyras

Valençay

Vin d’Entraygues et du Fel

Vin d’Estaing

Vin de Corse, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Vin de Lavilledieu

Vin de Savoie või Vin de Savoie-Ayze, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Vin du Bugey, millele võib järgneda väiksema geograafilise üksuse nimi

Vin Fin de la Côte de Nuits

Viré Clessé

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Vouvray, millele võib järgneda„mousseux”või „pétillant”

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Vin de pays de l’Agenais
  Vin de pays d’Aigues
  Vin de pays de l’Ain
  Vin de pays de l’Allier
  Vin de pays d’Allobrogie
  Vin de pays des Alpes de Haute-Provence
  Vin de pays des Alpes Maritimes
  Vin de pays de l’Ardèche
  Vin de pays d’Argens
  Vin de pays de l’Ariège
  Vin de pays de l’Aude
  Vin de pays de l’Aveyron
  Vin de pays des Balmes dauphinoises
  Vin de pays de la Bénovie
  Vin de pays du Bérange
  Vin de pays de Bessan
  Vin de pays de Bigorre
  Vin de pays des Bouches du Rhône
  Vin de pays du Bourbonnais
  Vin de pays du Calvados
  Vin de pays de Cassan
  Vin de pays Cathare
  Vin de pays de Caux
  Vin de pays de Cessenon
  Vin de pays des Cévennes, millele võib järgneda Mont Bouquet
  Vin de pays Charentais, millele võib järgneda Ile de Ré või Ile d’Oléron või Saint-Sornin
  Vin de pays de la Charente
  Vin de pays des Charentes-Maritimes
  Vin de pays du Cher
  Vin de pays de la Cité de Carcassonne
  Vin de pays des Collines de la Moure
  Vin de pays des Collines rhodaniennes
  Vin de pays du Comté de Grignan
  Vin de pays du Comté tolosan
  Vin de pays des Comtés rhodaniens
  Vin de pays de la Corrèze
  Vin de pays de la Côte Vermeille
  Vin de pays des coteaux charitois
  Vin de pays des coteaux d’Enserune
  Vin de pays des coteaux de Besilles
  Vin de pays des coteaux de Cèze
  Vin de pays des coteaux de Coiffy
  Vin de pays des coteaux Flaviens
  Vin de pays des coteaux de Fontcaude
  Vin de pays des coteaux de Glanes
  Vin de pays des coteaux de l’Ardèche
  Vin de pays des coteaux de l’Auxois
  Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse
  Vin de pays des coteaux de Laurens
  Vin de pays des coteaux de Miramont
  Vin de pays des coteaux de Montélimar
  Vin de pays des coteaux de Murviel
  Vin de pays des coteaux de Narbonne
  Vin de pays des coteaux de Peyriac
  Vin de pays des coteaux des Baronnies
  Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon
  Vin de pays des coteaux du Grésivaudan
  Vin de pays des coteaux du Libron
  Vin de pays des coteaux du Littoral Audois
  Vin de pays des coteaux du Pont du Gard
  Vin de pays des coteaux du Salagou
  Vin de pays des coteaux de Tannay
  Vin de pays des coteaux du Verdon
  Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban
  Vin de pays des côtes catalanes
  Vin de pays des côtes de Gascogne
  Vin de pays des côtes de Lastours
  Vin de pays des côtes de Montestruc
  Vin de pays des côtes de Pérignan
  Vin de pays des côtes de Prouilhe
  Vin de pays des côtes de Thau
  Vin de pays des côtes de Thongue
  Vin de pays des côtes du Brian
  Vin de pays des côtes de Ceressou
  Vin de pays des côtes du Condomois
  Vin de pays des côtes du Tarn
  Vin de pays des côtes du Vidourle
  Vin de pays de la Creuse
  Vin de pays de Cucugnan
  Vin de pays des Deux-Sèvres
  Vin de pays de la Dordogne
  Vin de pays du Doubs
  Vin de pays de la Drôme
  Vin de pays Duché d’Uzès
  Vin de pays de Franche-Comté, millelele võib järgneda Coteaux de Champlitte
  Vin de pays du Gard
  Vin de pays du Gers
  Vin de pays des Hautes-Alpes
  Vin de pays de la Haute-Garonne
  Vin de pays de la Haute-Marne
  Vin de pays des Hautes-Pyrénées
  Vin de pays d’Hauterive, millele võib järgneda Val d’Orbieu või Coteaux du Termenès või Côtes de Lézignan
  Vin de pays de la Haute-Saône
  Vin de pays de la Haute-Vienne
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb
  Vin de pays des Hauts de Badens
  Vin de pays de l’Hérault
  Vin de pays de l’Ile de Beauté
  Vin de pays de l’Indre et Loire
  Vin de pays de l’Indre
  Vin de pays de l’Isère
  Vin de pays du Jardin de la France, millele võib järgneda Marches de Bretagne või Pays de Retz
  Vin de pays des Landes
  Vin de pays de Loire-Atlantique
  Vin de pays du Loir et Cher
  Vin de pays du Loiret
  Vin de pays du Lot
  Vin de pays du Lot et Garonne
  Vin de pays des Maures
  Vin de pays de Maine et Loire
  Vin de pays de la Mayenne
  Vin de pays de Meurthe-et-Moselle
  Vin de pays de la Meuse
  Vin de pays du Mont Baudile
  Vin de pays du Mont Caume
  Vin de pays des Monts de la Grage
  Vin de pays de la Nièvre
  Vin de pays d’Oc
  Vin de pays du Périgord, millele võib järgneda Vin de Domme
  Vin de pays de la Petite Crau
  Vin de pays des Portes de Méditerranée
  Vin de pays de la Principauté d’Orange
  Vin de pays du Puy de Dôme
  Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques
  Vin de pays des Pyrénées-Orientales
  Vin de pays des Sables du Golfe du Lion
  Vin de pays de la Sainte Baume
  Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert
  Vin de pays de Saint-Sardos
  Vin de pays de Sainte Marie la Blanche
  Vin de pays de Saône et Loire
  Vin de pays de la Sarthe
  Vin de pays de Seine et Marne
  Vin de pays du Tarn
  Vin de pays du Tarn et Garonne
  Vin de pays des Terroirs landais, millele võib järgneda Coteaux de Chalosse või Côtes de L’Adour või Sables Fauves või Sables de l’Océan
  Vin de pays de Thézac-Perricard
  Vin de pays du Torgan
  Vin de pays d’Urfé
  Vin de pays du Val de Cesse
  Vin de pays du Val de Dagne
  Vin de pays du Val de Montferrand
  Vin de pays de la Vallée du Paradis
  Vin de pays du Var
  Vin de pays du Vaucluse
  Vin de pays de la Vaunage
  Vin de pays de la Vendée
  Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas
  Vin de pays de la Vienne
  Vin de pays de la Vistrenque
  Vin de pays de l’Yonne |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Vin de pays de l’Agenais

Vin de pays d’Aigues

Vin de pays de l’Ain

Vin de pays de l’Allier

Vin de pays d’Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l’Ardèche

Vin de pays d’Argens

Vin de pays de l’Ariège

Vin de pays de l’Aude

Vin de pays de l’Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays du Calvados

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Cathare

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes, millele võib järgneda Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, millele võib järgneda Ile de Ré või Ile d’Oléron või Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de la Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d’Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l’Ardèche

Vin de pays des coteaux de l’Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Montélimar

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux de Tannay

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays Duché d’Uzès

Vin de pays de Franche-Comté, millelele võib järgneda Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d’Hauterive, millele võib järgneda Val d’Orbieu või Coteaux du Termenès või Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l’Hérault

Vin de pays de l’Ile de Beauté

Vin de pays de l’Indre et Loire

Vin de pays de l’Indre

Vin de pays de l’Isère

Vin de pays du Jardin de la France, millele võib järgneda Marches de Bretagne või Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Mayenne

Vin de pays de Meurthe-et-Moselle

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d’Oc

Vin de pays du Périgord, millele võib järgneda Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays des Portes de Méditerranée

Vin de pays de la Principauté d’Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de la Sainte Baume

Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, millele võib järgneda Coteaux de Chalosse või Côtes de L’Adour või Sables Fauves või Sables de l’Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d’Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l’Yonne

Saksamaa

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkondade


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Ahr | Walporzheim või Ahrtal |
| Baden | Badische Bergstraße |
| | Tauberfranken |
| | Bodensee |
| | Breisgau |
| | Kaiserstuhl |
| | Kraichgau |
| | Tuniberg |
| | Markgräflerland |
| | Ortenau |
| Franken | Maindreieck |
| | Mainviereck |
| | Steigerwald |
| Hessische Bergstraße | Starkenburg |
| | Umstadt |
| Mittelrhein | Loreley |
| | Siebengebirge |
| Mosel-Saar-Ruwer või Mosel või Saar või Ruwer | Bernkastel |
| | Burg Cochem |
| | Moseltor |
| | Obermosel |
| | Saar |
| | Ruwertal |
| Nahe | Nahetal |
| Pfalz | Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) |
| | Südliche Weinstraße (Weinstrasse) |
| Rheingau | Johannisberg |
| Rheinhessen | Bingen |
| | Nierstein |
| | Wonnegau |
| Saale-Unstrut | Mansfelder Seen |
| | Schloß Neuenburg |
| | Thüringen |
| Saksimaa | Elstertal |
| | Meißen |
| Württemberg | Württembergischer Bodensee |
| | Kocher-Jagst-Tauber |
| | Oberer Neckar |
| | Remstal-Stuttgart |
| | Württembergisch Unterland |
| | Bayerischer Bodensee |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkondade

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

Ahr

Walporzheim või Ahrtal

Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Mosel-Saar-Ruwer või Mosel või Saar või Ruwer

Bernkastel

Burg Cochem

Moseltor

Obermosel

Saar

Ruwertal

Nahe

Nahetal

Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse)

Südliche Weinstraße (Weinstrasse)

Rheingau

Johannisberg

Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Saale-Unstrut

Mansfelder Seen

Schloß Neuenburg

Thüringen

Saksimaa

Elstertal

Meißen

Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid







  Landwein | Tafelwein |
| --- | --- | --- |
| Ahrtaler Landwein
  Badischer Landwein
  Bayerischer Bodensee-Landwein
  Landwein Main
  Landwein der Mosel
  Landwein der Ruwer
  Landwein der Saar
  Mecklenburger Landwein
  Mitteldeutscher Landwein
  Nahegauer Landwein
  Pfälzer Landwein
  Regensburger Landwein
  Rheinburgen-Landwein
  Rheingauer Landwein
  Rheinischer Landwein
  Saarländischer Landwein der Mosel
  Sächsischer Landwein
  Schwäbischer Landwein
  Starkenburger Landwein
  Taubertäler Landwein | Albrechtsburg
  Baier
  Burgengau
  Donau
  Lindau
  Main
  Mosel
  Neckar
  Oberrhein
  Rhein
  Rhein-Mosel
  Römertor
  Stargarder Land |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Landwein

Tafelwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Landwein Main

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mecklenburger Landwein

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Albrechtsburg

Baier

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

Stargarder Land

Kreeka

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad |
| --- | --- |
| Kreeka keeles | Inglise keeles |
| Σάμος | Samos |
| Μοσχάτος Πατρών | Moschatos Patra |
| Μοσχάτος Ρίου – Πατρών | Moschatos Riou Patra |
| Μοσχάτος Κεφαλληνίας | Moschatos Kephalinia |
| Μοσχάτος Λήμνου | Moschatos Lemnos |
| Μοσχάτος Ρόδου | Moschatos Rhodos |
| Μαυροδάφνη Πατρών | Mavrodafni Patra |
| Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας | Mavrodafni Kephalinia |
| Σητεία | Sitia |
| Νεμέα | Nemea |
| Σαντορίνη | Santorini |
| Δαφνές | Dafnes |
| Ρόδος | Rhodos |
| Νάουσα | Naoussa |
| Ρομπόλα Κεφαλληνίας | Robola Kephalinia |
| Ραψάνη | Rapsani |
| Μαντινεία | Mantinia |
| Μεσενικόλα | Mesenicola |
| Πεζά | Peza |
| Αρχάνες | Archanes |
| Πάτρα | Patra |
| Ζίτσα | Zitsa |
| Αμύνταιο | Amynteon |
| Γουμένισσα | Goumenissa |
| Πάρος | Paros |
| Λήμνος | Lemnos |
| Αγχίαλος | Anchialos |
| Πλαγιές Μελίτωνα | Slopes of Melitona |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Kreeka keeles

Inglise keeles

Σάμος

Samos

Μοσχάτος Πατρών

Moschatos Patra

Μοσχάτος Ρίου – Πατρών

Moschatos Riou Patra

Μοσχάτος Κεφαλληνίας

Moschatos Kephalinia

Μοσχάτος Λήμνου

Moschatos Lemnos

Μοσχάτος Ρόδου

Moschatos Rhodos

Μαυροδάφνη Πατρών

Mavrodafni Patra

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας

Mavrodafni Kephalinia

Σητεία

Sitia

Νεμέα

Nemea

Σαντορίνη

Santorini

Δαφνές

Dafnes

Ρόδος

Rhodos

Νάουσα

Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

Robola Kephalinia

Ραψάνη

Rapsani

Μαντινεία

Mantinia

Μεσενικόλα

Mesenicola

Πεζά

Peza

Αρχάνες

Archanes

Πάτρα

Patra

Ζίτσα

Zitsa

Αμύνταιο

Amynteon

Γουμένισσα

Goumenissa

Πάρος

Paros

Λήμνος

Lemnos

Αγχίαλος

Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα

Slopes of Melitona

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid







  Kreeka keeles | Inglise keeles |
| --- | --- | --- |
| Ρετσίνα Μεσογείων, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Mesogia, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Κρωπίας või Ρετσίνα Κορωπίου, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Kropia või Retsina Koropi, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Μαρκοπούλου, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Markopoulou, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Μεγάρων, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Megara, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Παιανίας või Ρετσίνα Λιοπεσίου, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Peania või Retsina of Liopesi, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Παλλήνης, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Pallini, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Πικερμίου, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Pikermi, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Σπάτων, millele võib järgneda Αττικής | Retsina of Spata, millele võib järgneda Attika |
| Ρετσίνα Θηβών, millele võib järgneda Βοιωτίας | Retsina of Thebes, millele võib järgneda Viotias |
| Ρετσίνα Γιάλτρων, millele võib järgneda Ευβοίας | Retsina of Gialtra, millele võib järgneda Evvia |
| Ρετσίνα Καρύστου, millele võib järgneda Ευβοίας | Retsina of Karystos, millele võib järgneda Evvia |
| Ρετσίνα Χαλκίδας, millele võib järgneda Ευβοίας | Retsina of Halkida, millele võib järgneda Evvia |
| Βερντεα Ζακύνθου | Verntea Zakynthou |
| Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Mount Athos Agioritikos |
| Τοπικός Οίνος Αναβύσσου | Regional wine of Anavyssos |
| Αττικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Attiki-Attikos |
| Τοπικός Οίνος Βιλίτσας | Regional wine of Vilitsas |
| Τοπικός Οίνος Γρεβενών | Regional wine of Grevena |
| Τοπικός Οίνος Δράμας | Regional wine of Drama |
| Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos |
| Τοπικός Οίνος Επανομής | Regional wine of Epanomi |
| Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Heraklion – Herakliotikos |
| Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thessalia – Thessalikos |
| Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thebes – Thivaikos |
| Τοπικός Οίνος Κισσάμου | Regional wine of Kissamos |
| Τοπικός Οίνος Κρανιάς | Regional wine of Krania |
| Κρητικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Crete – Kritikos |
| Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos |
| Μακεδονικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Macedonia – Macedonikos |
| Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Nea Messimvria |
| Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Messinia – Messiniakos |
| Παιανίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peanea |
| Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pallini – Palliniotikos |
| Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου | Regional wine of Slopes of Ambelos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου | Regional wine of Slopes of Vertiskos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα | Regional wine of Slopes of Kitherona |
| Κορινθιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Korinthos – Korinthiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας | Regional wine of Slopes of Parnitha |
| Τοπικός Οίνος Πυλίας | Regional wine of Pylia |
| Τοπικός Οίνος Τριφυλίας | Regional wine of Trifilia |
| Τοπικός Οίνος Τυρνάβου | Regional wine of Tyrnavos |
| Σιατιστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Siastista |
| Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος | Regional wine of Ritsona Avlidas |
| Τοπικός Οίνος Λετρίνων | Regional wine of Letrines |
| Τοπικός Οίνος Σπάτων | Regional wine of Spata |
| Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού | Regional wine of Slopes of Penteliko |
| Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Aegean Sea |
| Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου | Regional wine of Lilantio Pedio |
| Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου | Regional wine of Markopoulo |
| Τοπικός Οίνος Τεγέας | Regional wine of Tegea |
| Τοπικός Οίνος Ανδριανής | Regional wine of Adriana |
| Τοπικός Οίνος Χαλικούνας | Regional wine of Halikouna |
| Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής | Regional wine of Halkidiki |
| Καρυστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Karystos – Karystinos |
| Τοπικός Οίνος Πέλλας | Regional wine of Pella |
| Τοπικός Οίνος Σερρών | Regional wine of Serres |
| Συριανός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Syros – Syrianos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού | Regional wine of Slopes of Petroto |
| Τοπικός Οίνος Γερανείων | Regional wine of Gerania |
| Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος | Regional wine of Opountias Lokridos |
| Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος | Regional wine of Sterea Ellada |
| Τοπικός Οίνος Αγοράς | Regional wine of Agora |
| Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης | Regional wine of Valley of Atalanti |
| Τοπικός Οίνος Αρκαδίας | Regional wine of Arkadia |
| Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos |
| Τοπικός Οίνος Μεταξάτων | Regional wine of Metaxata |
| Τοπικός Οίνος Ημαθίας | Regional wine of Imathia |
| Τοπικός Οίνος Κλημέντι | Regional wine of Klimenti |
| Τοπικός Οίνος Κέρκυρας | Regional wine of Corfu |
| Τοπικός Οίνος Σιθωνίας | Regional wine of Sithonia |
| Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων | Regional wine of Mantzavinata |
| Ισμαρικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Ismaros – Ismarikos |
| Τοπικός Οίνος Αβδήρων | Regional wine of Avdira |
| Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων | Regional wine of Ioannina |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας | Regional wine of Slopes of Egialia |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου | Regional wine of Slopes of Enos |
| Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης | Regional wine of Thrace – Thrakikos või Regional wine of Thrakis |
| Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Ilion |
| Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Metsovo – Metsovitikos |
| Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Koropi |
| Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Florina |
| Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Thapsana |
| Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Slopes of Knimida |
| Τοπικός Οίνος Θαψανών | Regional wine of Epirus – Epirotikos |
| Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of Pisatis |
| Τοπικός Οίνος Λευκάδας | Regional wine of Lefkada |
| Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Monemvasia – Monemvasios |
| Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Velvendos |
| Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of Lakonia – Lakonikos |
| Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Martino |
| Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Achaia |
| Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ilia |
| Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Thessaloniki |
| Λακωνικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Krannona |
| Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Parnassos |
| Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Meteora |
| Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ikaria |
| Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Regional wine of Kastoria |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Kreeka keeles

Inglise keeles

Ρετσίνα Μεσογείων, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Mesogia, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Κρωπίας või Ρετσίνα Κορωπίου, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Kropia või Retsina Koropi, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Μαρκοπούλου, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Markopoulou, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Μεγάρων, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Megara, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Παιανίας või Ρετσίνα Λιοπεσίου, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Peania või Retsina of Liopesi, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Παλλήνης, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Pallini, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Πικερμίου, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Pikermi, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Σπάτων, millele võib järgneda Αττικής

Retsina of Spata, millele võib järgneda Attika

Ρετσίνα Θηβών, millele võib järgneda Βοιωτίας

Retsina of Thebes, millele võib järgneda Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων, millele võib järgneda Ευβοίας

Retsina of Gialtra, millele võib järgneda Evvia

Ρετσίνα Καρύστου, millele võib järgneda Ευβοίας

Retsina of Karystos, millele võib järgneda Evvia

Ρετσίνα Χαλκίδας, millele võib järgneda Ευβοίας

Retsina of Halkida, millele võib järgneda Evvia

Βερντεα Ζακύνθου

Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Mount Athos Agioritikos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου

Regional wine of Anavyssos

Αττικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Attiki-Attikos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας

Regional wine of Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρεβενών

Regional wine of Grevena

Τοπικός Οίνος Δράμας

Regional wine of Drama

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos

Τοπικός Οίνος Επανομής

Regional wine of Epanomi

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Heraklion – Herakliotikos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thessalia – Thessalikos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thebes – Thivaikos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου

Regional wine of Kissamos

Τοπικός Οίνος Κρανιάς

Regional wine of Krania

Κρητικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Crete – Kritikos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Macedonia – Macedonikos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Nea Messimvria

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Messinia – Messiniakos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peanea

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pallini – Palliniotikos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου

Regional wine of Slopes of Ambelos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου

Regional wine of Slopes of Vertiskos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα

Regional wine of Slopes of Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Korinthos – Korinthiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας

Regional wine of Slopes of Parnitha

Τοπικός Οίνος Πυλίας

Regional wine of Pylia

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας

Regional wine of Trifilia

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου

Regional wine of Tyrnavos

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Siastista

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος

Regional wine of Ritsona Avlidas

Τοπικός Οίνος Λετρίνων

Regional wine of Letrines

Τοπικός Οίνος Σπάτων

Regional wine of Spata

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού

Regional wine of Slopes of Penteliko

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Aegean Sea

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου

Regional wine of Lilantio Pedio

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου

Regional wine of Markopoulo

Τοπικός Οίνος Τεγέας

Regional wine of Tegea

Τοπικός Οίνος Ανδριανής

Regional wine of Adriana

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας

Regional wine of Halikouna

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής

Regional wine of Halkidiki

Καρυστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Karystos – Karystinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας

Regional wine of Pella

Τοπικός Οίνος Σερρών

Regional wine of Serres

Συριανός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Syros – Syrianos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού

Regional wine of Slopes of Petroto

Τοπικός Οίνος Γερανείων

Regional wine of Gerania

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος

Regional wine of Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος

Regional wine of Sterea Ellada

Τοπικός Οίνος Αγοράς

Regional wine of Agora

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης

Regional wine of Valley of Atalanti

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας

Regional wine of Arkadia

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων

Regional wine of Metaxata

Τοπικός Οίνος Ημαθίας

Regional wine of Imathia

Τοπικός Οίνος Κλημέντι

Regional wine of Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας

Regional wine of Corfu

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας

Regional wine of Sithonia

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων

Regional wine of Mantzavinata

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Ismaros – Ismarikos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων

Regional wine of Avdira

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων

Regional wine of Ioannina

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας

Regional wine of Slopes of Egialia

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου

Regional wine of Slopes of Enos

Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης

Regional wine of Thrace – Thrakikos või Regional wine of Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου

Regional wine of Ilion

Τοπικός Οίνος Ιλίου

Regional wine of Metsovo – Metsovitikos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου

Regional wine of Koropi

Τοπικός Οίνος Φλώρινας

Regional wine of Florina

Τοπικός Οίνος Κορωπίου

Regional wine of Thapsana

Τοπικός Οίνος Φλώρινας

Regional wine of Slopes of Knimida

Τοπικός Οίνος Θαψανών

Regional wine of Epirus – Epirotikos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος

Regional wine of Pisatis

Τοπικός Οίνος Λευκάδας

Regional wine of Lefkada

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Monemvasia – Monemvasios

Τοπικός Οίνος Βελβεντού

Regional wine of Velvendos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος

Regional wine of Lakonia – Lakonikos

Τοπικός Οίνος Μαρτίνου

Regional wine of Martino

Αχαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Achaia

Τοπικός Οίνος Ηλιείας

Regional wine of Ilia

Τοπικός Οίνος Βελβεντού

Regional wine of Thessaloniki

Λακωνικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Krannona

Τοπικός Οίνος Μαρτίνου

Regional wine of Parnassos

Αχαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Meteora

Τοπικός Οίνος Ηλιείας

Regional wine of Ikaria

Τοπικός Οίνος Καστοριάς

Regional wine of Kastoria

Ungari

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad


  (millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi) |
| --- | --- | --- |
| Ászár-Neszmély(-i) | Ászár(-i) |
| | Neszmély(-i) |
| Badacsony(-i) | |
| Balatonboglár(-i) | Balatonlelle(-i) |
| | Marcali |
| Balatonfelvidék(-i) | Balatonederics-Lesence(-i) |
| | Cserszeg(-i) |
| | Kál(-i) |
| Balatonfüred-Csopak(-i) | Zánka(-i) |
| Balatonmelléke või Balatonmelléki | Muravidéki |
| Bükkalja(-i) | |
| Csongrád(-i) | Kistelek(-i) |
| | Mórahalom või Mórahalmi |
| | Pusztamérges(-i) |
| Eger või Egri | Debrő(-i), Debrő(-i), millele võib järgneda Andornaktálya(-i) või Demjén(-i) või Egerbakta(-i) või Egerszalók(-i) või Egerszólát(-i) või Felsőtárkány(-i) või Kerecsend(-i) või Maklár(-i) või Nagytálya(-i) või Noszvaj(-i) või Novaj(-i) või Ostoros(-i) või Szomolya(-i) või Aldebrő(-i) või Feldebrő(-i) või Tófalu(-i) või Verpelét(-i) või Kompolt(-i) või Tarnaszentmária(-i) |
| Etyek-Buda(-i) | Buda(-i) |
| | Etyek(-i) |
| | Velence(-i) |
| Hajós-Baja(-i) | |
| Kőszegi | |
| Kunság(-i) | Bácska(-i) |
| | Cegléd(-i) |
| | Duna mente või Duna menti |
| | Izsák(-i) |
| | Jászság(-i) |
| | Kecskemét-Kiskunfélegyháza või Kecskemét-Kiskunfélegyházi |
| | Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) |
| | Kiskőrös(-i) |
| | Monor(-i) |
| | Tisza mente või Tisza menti |
| Mátra(-i) | |
| Mór(-i) | |
| Pannonhalma (Pannonhalmi) | |
| Pécs(-i) | Versend(-i) |
| | Szigetvár(-i) |
| | Kapos(-i) |
| Szekszárd(-i) | |
| Somló(-i) | Kissomlyó-Sághegyi |
| Sopron(-i) | Köszeg(-i) |
| Tokaj(-i) | Abaújszántó(-i) või Bekecs(-i) või Bodrogkeresztúr(-i) või Bodrogkisfalud(-i) või Bodrogolaszi või Erdőbénye(-i) või Erdőhorváti või Golop(-i) või Hercegkút(-i) või Legyesbénye(-i) või Makkoshotyka(-i) või Mád(-i) või Mezőzombor(-i) või Monok(-i) või Olaszliszka(-i) või Rátka(-i) või Sárazsadány(-i) või Sárospatak(-i) või Sátoraljaújhely(-i) või Szegi või Szegilong(-i) või Szerencs(-i) või Tarcal(-i) või Tállya(-i) või Tolcsva(-i) või Vámosújfalu(-i) |
| Tolna(-i) | Tamási |
| | Völgység(-i) |
| Villány(-i) | Siklós(-i), millele võib järgneda Kisharsány(-i) või Nagyharsány(-i) või Palkonya(-i) või Villánykövesd(-i) või Bisse(-i) või Csarnóta(-i) või Diósviszló(-i) või Harkány(-i) või Hegyszentmárton(-i) või Kistótfalu(-i) või Márfa(-i) või Nagytótfalu(-i) või Szava(-i) või Túrony(-i) või Vokány(-i) |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Allpiirkonnad

(millele võib eelneda määratletud piirkonna nimi)

Ászár-Neszmély(-i)

Ászár(-i)

Neszmély(-i)

Badacsony(-i)

Balatonboglár(-i)

Balatonlelle(-i)

Marcali

Balatonfelvidék(-i)

Balatonederics-Lesence(-i)

Cserszeg(-i)

Kál(-i)

Balatonfüred-Csopak(-i)

Zánka(-i)

Balatonmelléke või Balatonmelléki

Muravidéki

Bükkalja(-i)

Csongrád(-i)

Kistelek(-i)

Mórahalom või Mórahalmi

Pusztamérges(-i)

Eger või Egri

Debrő(-i), Debrő(-i), millele võib järgneda Andornaktálya(-i) või Demjén(-i) või Egerbakta(-i) või Egerszalók(-i) või Egerszólát(-i) või Felsőtárkány(-i) või Kerecsend(-i) või Maklár(-i) või Nagytálya(-i) või Noszvaj(-i) või Novaj(-i) või Ostoros(-i) või Szomolya(-i) või Aldebrő(-i) või Feldebrő(-i) või Tófalu(-i) või Verpelét(-i) või Kompolt(-i) või Tarnaszentmária(-i)

Etyek-Buda(-i)

Buda(-i)

Etyek(-i)

Velence(-i)

Hajós-Baja(-i)

Kőszegi

Kunság(-i)

Bácska(-i)

Cegléd(-i)

Duna mente või Duna menti

Izsák(-i)

Jászság(-i)

Kecskemét-Kiskunfélegyháza või Kecskemét-Kiskunfélegyházi

Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i)

Kiskőrös(-i)

Monor(-i)

Tisza mente või Tisza menti

Mátra(-i)

Mór(-i)

Pannonhalma (Pannonhalmi)

Pécs(-i)

Versend(-i)

Szigetvár(-i)

Kapos(-i)

Szekszárd(-i)

Somló(-i)

Kissomlyó-Sághegyi

Sopron(-i)

Köszeg(-i)

Tokaj(-i)

Abaújszántó(-i) või Bekecs(-i) või Bodrogkeresztúr(-i) või Bodrogkisfalud(-i) või Bodrogolaszi või Erdőbénye(-i) või Erdőhorváti või Golop(-i) või Hercegkút(-i) või Legyesbénye(-i) või Makkoshotyka(-i) või Mád(-i) või Mezőzombor(-i) või Monok(-i) või Olaszliszka(-i) või Rátka(-i) või Sárazsadány(-i) või Sárospatak(-i) või Sátoraljaújhely(-i) või Szegi või Szegilong(-i) või Szerencs(-i) või Tarcal(-i) või Tállya(-i) või Tolcsva(-i) või Vámosújfalu(-i)

Tolna(-i)

Tamási

Völgység(-i)

Villány(-i)

Siklós(-i), millele võib järgneda Kisharsány(-i) või Nagyharsány(-i) või Palkonya(-i) või Villánykövesd(-i) või Bisse(-i) või Csarnóta(-i) või Diósviszló(-i) või Harkány(-i) või Hegyszentmárton(-i) või Kistótfalu(-i) või Márfa(-i) või Nagytótfalu(-i) või Szava(-i) või Túrony(-i) või Vokány(-i)

Itaalia

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid





  D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) |
| --- | --- |
| Albana di Romagna
  Asti või Moscato d’Asti või Asti Spumante
  Barbaresco
  Bardolino superiore
  Barolo
  Brachetto d’Acqui või Acqui
  Brunello di Montalcino
  Carmignano
  Chianti, millele võib järgneda Colli Aretini või Colli Fiorentini või Colline Pisane või Colli Senesi või Montalbano või Montespertoli või Rufina
  Chianti Classico
  Fiano di Avellino
  Forgiano
  Franciacorta
  Gattinara
  Gavi või Cortese di Gavi
  Ghemme
  Greco di Tufo
  Montefalco Sagrantino
  Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane
  Ramandolo
  Recioto di Soave
  Sforzato di Valtellina või Sfursat di Valtellina
  Soave superiore
  Taurasi
  Torgiano
  Valtellina Superiore, millele võib järgneda Grumello või Inferno või Maroggia või Sassella või Stagafassli või Vagella
  Vermentino di Gallura või Sardegna Vermentino di Gallura
  Vernaccia di San Gimignano
  Vernaccia di Serrapetrona
  Vino Nobile di Montepulciano |
| D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) |
| Aglianico del Taburno või Taburno
  Aglianico del Vulture
  Albugnano
  Alcamo või Alcamo classico
  Aleatico di Gradoli
  Aleatico di Puglia
  Alezio
  Alghero või Sardegna Alghero
  Alta Langa
  Alto Adige või dell’Alto Adige (Südtirol või Südtiroler), millele võib järgneda:






  — | Colli di Bolzano (Bozner Leiten), |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Albana di Romagna

Asti või Moscato d’Asti või Asti Spumante

Barbaresco

Bardolino superiore

Barolo

Brachetto d’Acqui või Acqui

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, millele võib järgneda Colli Aretini või Colli Fiorentini või Colline Pisane või Colli Senesi või Montalbano või Montespertoli või Rufina

Chianti Classico

Fiano di Avellino

Forgiano

Franciacorta

Gattinara

Gavi või Cortese di Gavi

Ghemme

Greco di Tufo

Montefalco Sagrantino

Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane

Ramandolo

Recioto di Soave

Sforzato di Valtellina või Sfursat di Valtellina

Soave superiore

Taurasi

Torgiano

Valtellina Superiore, millele võib järgneda Grumello või Inferno või Maroggia või Sassella või Stagafassli või Vagella

Vermentino di Gallura või Sardegna Vermentino di Gallura

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vino Nobile di Montepulciano

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Aglianico del Taburno või Taburno

Aglianico del Vulture

Albugnano

Alcamo või Alcamo classico

Aleatico di Gradoli

Aleatico di Puglia

Alezio

Alghero või Sardegna Alghero

Alta Langa

Alto Adige või dell’Alto Adige (Südtirol või Südtiroler), millele võib järgneda:

—

Colli di Bolzano (Bozner Leiten),

| — | Meranese di Collina või Meranese (Meraner Hügel või Meraner), |
| --- | --- |

—

Meranese di Collina või Meranese (Meraner Hügel või Meraner),

| — | Santa Maddalena (St.Magdalener), |
| --- | --- |

—

Santa Maddalena (St.Magdalener),

| — | Terlano (Terlaner), |
| --- | --- |

—

Terlano (Terlaner),

| — | Valle Isarco (Eisacktal või Eisacktaler), |
| --- | --- |

—

Valle Isarco (Eisacktal või Eisacktaler),

| — | Valle Venosta (Vinschgau) |
| --- | --- |

—

Valle Venosta (Vinschgau)

Ansonica Costa dell’Argentario

Aprilia

Arborea või Sardegna Arborea

Arcole

Assisi

Atina

Aversa

Bagnoli di Sopra või Bagnoli

Barbera d’Asti

Barbera del Monferrato

Barbera d’Alba

Barco Reale di Carmignano või Rosato di Carmignano või Vin Santo di Carmignano või Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice

Bardolino

Bianchello del Metauro

Bianco Capena

Bianco dell’Empolese

Bianco della Valdinievole

Bianco di Custoza

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Biferno

Bivongi

Boca

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Bosco Eliceo

Botticino

Bramaterra

Breganze

Brindisi

Cacc’e mmitte di Lucera

Cagnina di Romagna

Caldaro (Kalterer) või Lago di Caldaro (Kalterersee), millele võib järgneda„Classico”

Campi Flegrei

Campidano di Terralba või Terralba või Sardegna Campidano di Terralba või Sardegna Terralba

Canavese

Candia dei Colli Apuani

Cannonau di Sardegna, millele võib järgneda Capo Ferrato või Oliena või Nepente di Oliena Jerzu

Capalbio

Capri

Capriano del Colle

Carema

Carignano del Sulcis või Sardegna Carignano del Sulcis

Carso

Castel del Monte

Castel San Lorenzo

Casteller

Castelli Romani

Cellatica

Cerasuolo di Vittoria

Cerveteri

Cesanese del Piglio

Cesanese di Affile või Affile

Cesanese di Olevano Romano või Olevano Romano

Cilento

Cinque Terre või Cinque Terre Sciacchetrà, millele võivad järgneda Costa de sera või Costa de Campu või Costa da Posa

Circeo

Cirò

Cisterna d’Asti

Colli Albani

Colli Altotiberini

Colli Amerini

Colli Berici, millele võib järgneda Barbarano

Colli Bolognesi, millele võib järgneda Colline di Riposto või Colline Marconiane või Zola Predosa või Monte San Pietro või Colline di Oliveto või Terre di Montebudello või Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli del Trasimeno või Trasimeno

Colli della Sabina

Colli dell’Etruria Centrale

Colli di Conegliano, millele võib järgneda märge Refrontolo või Torchiato di Fregona

Colli di Faenza

Colli di Luni (Regione Liguria)

Colli di Luni (Regione Toscana)

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli d’Imola

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Euganei

Colli Lanuvini

Colli Maceratesi

Colli Martani, millele võib järgneda Todi

Colli Orientali del Friuli, millele võib järgneda Cialla või Rosazzo

Colli Perugini

Colli Pesaresi, millele võib järgneda märge Focara või Roncaglia

Colli Piacentini, millele võib järgneda Vigoleno või Gutturnio või Monterosso Val d’Arda või Trebbianino Val Trebbia või Val Nure

Colli Romagna Centrale

Colli Tortonesi

Collina Torinese

Colline di Levanto

Colline Lucchesi

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Collio Goriziano või Collio

Conegliano-Valdobbiadene, millele võib järgneda Cartizze

Conero

Contea di Sclafani

Contessa Entellina

Controguerra

Copertino

Cori

Cortese dell’Alto Monferrato

Corti Benedettine del Padovano

Cortona

Costa d’Amalfi, millele võib järgneda Furore või Ravello või Tramonti

Coste della Sesia

Delia Nivolelli

Dolcetto d’Acqui

Dolcetto d’Alba

Dolcetto d’Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d’Alba või Diano d’Alba

Dolcetto di Dogliani Superiore või Dogliani

Dolcetto di Ovada

Donnici

Elba

Eloro, millele võib järgneda Pachino

Erbaluce di Caluso või Caluso

Erice

Esino

Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone

Etna

Falerio dei Colli Ascolani või Falerio

Falerno del Massico

Fara

Faro

Frascati

Freisa d’Asti

Freisa di Chieri

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo või Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Gabiano

Galatina

Galluccio

Gambellara

Garda (Regione Lombardia)

Garda (Regione Veneto)

Garda Colli Mantovani

Genazzano

Gioia del Colle

Girò di Cagliari või Sardegna Girò di Cagliari

Golfo del Tigullio

Gravina

Greco di Bianco

Greco di Tufo

Grignolino d’Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Guardia Sanframondi või Guardiolo

Irpinia

I Terreni di Sanseverino

Ischia

Lacrima di Morro või Lacrima di Morro d’Alba

Lago di Corbara

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Mantovano, millele võib järgneda Oltrepò Mantovano või Viadanese-Sabbionetano

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Lamezia

Langhe

Lessona

Leverano

Lison-Pramaggiore

Lizzano

Loazzolo

Locorotondo

Lugana (Regione Veneto)

Lugana (Regione Lombardia)

Malvasia delle Lipari

Malvasia di Bosa või Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari või Sardegna Malvasia di Cagliari

Malvasia di Casorzo d’Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Mandrolisai või Sardegna Mandrolisai

Marino

Marmetino di Milazzo või Marmetino

Marsala

Martina või Martina Franca

Matera

Matino

Melissa

Menfi, millele võib järgneda Feudo või Fiori või Bonera

Merlara

Molise

Monferrato, millele võib järgneda Casalese

Monica di Cagliari või Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Monreale

Montecarlo

Montecompatri Colonna või Montecompatri või Colonna

Montecucco

Montefalco

Montello e Colli Asolani

Montepulciano d’Abruzzo

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Monti Lessini või Lessini

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Moscato di Cagliari või Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria või Passito di Pantelleria või Pantelleria

Moscato di Sardegna, millele võib järgneda Gallura või Tempio Pausania või Tempio

Moscato di Siracusa

Moscato di Sorso-Sennori või Moscato di Sorso või Moscato di Sennori või Sardegna Moscato di Sorso-Sennori või Sardegna Moscato di Sorso või Sardegna Moscato di Sennori

Moscato di Trani

Nardò

Nasco di Cagliari või Sardegna Nasco di Cagliari

Nebbiolo d’Alba

Nettuno

Nuragus di Cagliari või Sardegna Nuragus di Cagliari

Offida

Oltrepò Pavese

Orcia

Orta Nova

Orvieto (Regione Umbria)

Orvieto (Regione Lazio)

Ostuni

Pagadebit di Romagna, millele võib järgneda Bertinoro

Parrina

Penisola Sorrentina, millele võib järgneda Gragnano või Lettere või Sorrento

Pentro di Isernia või Pentro

Pergola

Piemonte

Pietraviva

Pinerolese

Pollino

Pomino

Pornassio või Ormeasco di Pornassio

Primitivo di Manduria

Reggiano

Reno

Riviera del Brenta

Riesi

Riviera del Garda Bresciano või Garda Bresciano

Riviera Ligure di Ponente, millele võib järgneda Riviera dei Fiori või Albenga o Albenganese või Finale või Finalese või Ormeasco

Roero

Romagna Albana spumante

Rossese di Dolceacqua või Dolceacqua

Rosso Barletta

Rosso Canosa või Rosso Canosa Canusium

Rosso Conero

Rosso di Cerignola

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

Rosso Orvietano või Orvietano Rosso

Rosso Piceno

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Salice Salentino

Sambuca di Sicilia

San Colombano al Lambro või San Colombano

San Gimignano

San Martino della Battaglia (Regione Veneto)

San Martino della Battaglia (Regione Lombardia)

San Severo

San Vito di Luzzi

Sangiovese di Romagna

Sannio

Sant’Agata de Goti

Santa Margherita di Belice

Sant’Anna di Isola di Capo Rizzuto

Sant’Antimo

Sardegna Semidano, millele võib järgneda Mogoro

Savuto

Scanzo või Moscato di Scanzo

Scavigna

Sciacca, millele võib järgneda Rayana

Serrapetrona

Sizzano

Soave

Solopaca

Sovana

Squinzano

Strevi

Tarquinia

Teroldego Rotaliano

Terracina, millele võib järgneda„Moscato di”

Terre del’Alta Val Agri

Terre di Franciacorta

Torgiano

Trebbiano d’Abruzzo

Trebbiano di Romagna

Trentino, millele võib järgneda Sorni või Isera või d’Isera või Ziresi või dei Ziresi

Trento

Val d’Arbia

Val di Cornia, millele võib järgneda Suvereto

Val Polcevera, millele võib järgneda Coronata

Valcalepio

Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige)

Valdadige (Etschtaler), millele võib järgneda Terra dei Forti (Regione Veneto)

Valdichiana

Valle d’Aosta või Vallée d’Aoste, millele võib järgneda: Arnad-Montjovet või Donnas või Enfer d’Arvier või Torrette või Blanc de Morgex et de la Salle või Chambave või Nus

Valpolicella, millele võib järgneda Valpantena

Valsusa

Valtellina

Valtellina superiore, millele võib järgneda Grumello või Inferno või Maroggia või Sassella või Vagella

Velletri

Verbicaro

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Verduno Pelaverga või Verduno

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano või Sardegna Vernaccia di Oristano

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vesuvio

Vicenza

Vignanello

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Vini del Piave or Piave

Zagarolo

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Allerona
  Alta Valle della Greve
  Alto Livenza (Regione veneto)
  Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)
  Alto Mincio
  Alto Tirino
  Arghillà
  Barbagia
  Basilicata
  Benaco bresciano
  Beneventano
  Bergamasca
  Bettona
  Bianco di Castelfranco Emilia
  Calabria
  Camarro
  Campania
  Cannara
  Civitella d’Agliano
  Colli Aprutini
  Colli Cimini
  Colli del Limbara
  Colli del Sangro
  Colli della Toscana centrale
  Colli di Salerno
  Colli Ericini
  Colli Trevigiani
  Collina del Milanese
  Colline del Genovesato
  Colline Frentane
  Colline Pescaresi
  Colline Savonesi
  Colline Teatine
  Condoleo
  Conselvano
  Costa Viola
  Daunia
  Del Vastese või Histonium
  Delle Venezie (Regione Veneto)
  Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)
  Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige)
  Dugenta
  Emilia või dell’Emilia
  Epomeo
  Esaro
  Fontanarossa di Cerda
  Forlì
  Fortana del Taro
  Frusinate või del Frusinate
  Golfo dei Poeti La Spezia või Golfo dei Poeti
  Grottino di Roccanova
  Isola dei Nuraghi
  Lazio
  Lipuda
  Locride
  Marca Trevigiana
  Marche
  Maremma toscana
  Marmilla
  Mitterberg või Mitterberg tra Cauria e Tel või Mitterberg zwischen Gfrill und Toll
  Modena või Provincia di Modena
  Montenetto di Brescia
  Murgia
  Narni
  Nurra
  Ogliastra
  Osco või Terre degli Osci
  Paestum
  Palizzi
  Parteolla
  Pellaro
  Planargia
  Pompeiano
  Provincia di Mantova
  Provincia di Nuoro
  Provincia di Pavia
  Provincia di Verona või Veronese
  Puglia
  Quistello
  Ravenna
  Roccamonfina
  Romangia
  Ronchi di Brescia
  Rotae
  Rubicone
  Sabbioneta
  Salemi
  Salento
  Salina
  Scilla
  Sebino
  Sibiola
  Sicilia
  Scilla
  Sillaro või Bianco del Sillaro
  Spello
  Tarantino
  Terrazze Retiche di Sondrio
  Terre del Volturno
  Terre di Chieti
  Terre di Veleja
  Tharros
  Toscana või Toscano
  Trexenta
  Umbria
  Valcamonica
  Val di Magra
  Val di Neto
  Val Tidone
  Valdamato
  Vallagarina (Regione Trentino – Alto Adige)
  Vallagarina (Regione Veneto)
  Valle Belice
  Valle del Crati
  Valle del Tirso
  Valle d’Itria
  Valle Peligna
  Valli di Porto Pino
  Veneto
  Veneto Orientale
  Venezia Giulia
  Vigneti delle Dolomiti või Weinberg Dolomiten (Regione Trentino – Alto Adige)
  Vigneti delle Dolomiti või Weinberg Dolomiten (Regione Veneto) |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Allerona

Alta Valle della Greve

Alto Livenza (Regione veneto)

Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)

Alto Mincio

Alto Tirino

Arghillà

Barbagia

Basilicata

Benaco bresciano

Beneventano

Bergamasca

Bettona

Bianco di Castelfranco Emilia

Calabria

Camarro

Campania

Cannara

Civitella d’Agliano

Colli Aprutini

Colli Cimini

Colli del Limbara

Colli del Sangro

Colli della Toscana centrale

Colli di Salerno

Colli Ericini

Colli Trevigiani

Collina del Milanese

Colline del Genovesato

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Savonesi

Colline Teatine

Condoleo

Conselvano

Costa Viola

Daunia

Del Vastese või Histonium

Delle Venezie (Regione Veneto)

Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)

Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige)

Dugenta

Emilia või dell’Emilia

Epomeo

Esaro

Fontanarossa di Cerda

Forlì

Fortana del Taro

Frusinate või del Frusinate

Golfo dei Poeti La Spezia või Golfo dei Poeti

Grottino di Roccanova

Isola dei Nuraghi

Lazio

Lipuda

Locride

Marca Trevigiana

Marche

Maremma toscana

Marmilla

Mitterberg või Mitterberg tra Cauria e Tel või Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Modena või Provincia di Modena

Montenetto di Brescia

Murgia

Narni

Nurra

Ogliastra

Osco või Terre degli Osci

Paestum

Palizzi

Parteolla

Pellaro

Planargia

Pompeiano

Provincia di Mantova

Provincia di Nuoro

Provincia di Pavia

Provincia di Verona või Veronese

Puglia

Quistello

Ravenna

Roccamonfina

Romangia

Ronchi di Brescia

Rotae

Rubicone

Sabbioneta

Salemi

Salento

Salina

Scilla

Sebino

Sibiola

Sicilia

Scilla

Sillaro või Bianco del Sillaro

Spello

Tarantino

Terrazze Retiche di Sondrio

Terre del Volturno

Terre di Chieti

Terre di Veleja

Tharros

Toscana või Toscano

Trexenta

Umbria

Valcamonica

Val di Magra

Val di Neto

Val Tidone

Valdamato

Vallagarina (Regione Trentino – Alto Adige)

Vallagarina (Regione Veneto)

Valle Belice

Valle del Crati

Valle del Tirso

Valle d’Itria

Valle Peligna

Valli di Porto Pino

Veneto

Veneto Orientale

Venezia Giulia

Vigneti delle Dolomiti või Weinberg Dolomiten (Regione Trentino – Alto Adige)

Vigneti delle Dolomiti või Weinberg Dolomiten (Regione Veneto)

Luksemburg

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

| Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda omavalitsusüksuse või selle osa nimi) | Omavalitsusüksuste või nende osade nimed |
| --- | --- |
| Moselle Luxembourgeoise | Ahn
  Assel
  Bech-Kleinmacher
  Born
  Bous
  Burmerange
  Canach
  Ehnen
  Ellingen
  Elvange
  Erpeldingen
  Gostingen
  Greiveldingen
  Grevenmacher
  Lenningen
  Machtum
  Mertert
  Moersdorf
  Mondorf
  Niederdonven
  Oberdonven
  Oberwormeldingen
  Remerschen
  Remich
  Rolling
  Rosport
  Schengen
  Schwebsingen
  Stadtbredimus
  Trintingen
  Wasserbillig
  Wellenstein
  Wintringen
  Wormeldingen |

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda omavalitsusüksuse või selle osa nimi)

Omavalitsusüksuste või nende osade nimed

Moselle Luxembourgeoise

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

Malta

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Island of Malta | Rabat |
| | Mdina või Medina |
| | Marsaxlokk |
| | Marnisi |
| | Mgarr |
| | Ta’ Qali |
| | Siggiewi |
| Gozo | Ramla |
| | Marsalforn |
| | Nadur |
| | Victoria Heights |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

Allpiirkonnad

Island of Malta

Rabat

Mdina või Medina

Marsaxlokk

Marnisi

Mgarr

Ta’ Qali

Siggiewi

Gozo

Ramla

Marsalforn

Nadur

Victoria Heights

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid







  Malta keeles | Inglise keeles |
| --- | --- | --- |
| Gzejjer Maltin | Maltese Islands |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Malta keeles

Inglise keeles

Gzejjer Maltin

Maltese Islands

Portugal

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Alenquer | |
| Alentejo | Borba |
| | Évora |
| | Granja-Amareleja |
| | Moura |
| | Portalegre |
| | Redondo |
| | Reguengos |
| | Vidigueira |
| Arruda | |
| Bairrada | |
| Beira Interior | Castelo Rodrigo |
| | Cova da Beira |
| | Pinhel |
| Biscoitos | |
| Bucelas | |
| Carcavelos | |
| Chaves | |
| Colares | |
| Dão, millele võib järgneda Nobre | Alva |
| | Besteiros |
| | Castendo |
| | Serra da Estrela |
| | Silgueiros |
| | Terras de Azurara |
| | Terras de Senhorim |
| Douro, millele võib eelneda Vinho do või Moscatel do | Baixo Corgo |
| | Cima Corgo |
| | Douro Superior |
| Encostas d’Aire | Alcobaça |
| | Ourém |
| Graciosa | |
| Lafões | |
| Lagoa | |
| Lagos | |
| Lourinhã | |
| Madeira või Madère või Madera või Vinho da Madeira või Madeira Weine või Madeira Wine või | |
| Vin de Madère või Vino di Madera või Madera Wijn | |
| Madeirense | |
| Óbidos | |
| Palmela | |
| Pico | |
| Portimão | |
| Port või Porto või Oporto või Portwein või Portvin või Portwijn või Vin de Porto või Port Wine või Vinho do Porto | |
| Ribatejo | |
| | Almeirim |
| | Cartaxo |
| | Chamusca |
| | Coruche |
| | Santarém |
| | Tomar |
| Setúbal, millele võib eelneda Moscatel või järgneda Roxo | |
| Tavira | |
| Távora-Varosa | |
| Torres Vedras | |
| Trás-os-Montes | |
| | Chaves |
| | Planalto Mirandês |
| | Valpaços |
| Vinho Verde | |
| | Amarante |
| | Ave |
| | Baião |
| | Basto |
| | Cávado |
| | Lima |
| | Monção |
| | Paiva |
| | Sousa |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

Alenquer

Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão, millele võib järgneda Nobre

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Douro, millele võib eelneda Vinho do või Moscatel do

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Encostas d’Aire

Alcobaça

Ourém

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira või Madère või Madera või Vinho da Madeira või Madeira Weine või Madeira Wine või

Vin de Madère või Vino di Madera või Madera Wijn

Madeirense

Óbidos

Palmela

Pico

Portimão

Port või Porto või Oporto või Portwein või Portvin või Portwijn või Vin de Porto või Port Wine või Vinho do Porto

Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Setúbal, millele võib eelneda Moscatel või järgneda Roxo

Tavira

Távora-Varosa

Torres Vedras

Trás-os-Montes

Chaves

Planalto Mirandês

Valpaços

Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid







  Määratletud piirkonnad | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Açores | |
| Alentejano | |
| Algarve | |
| Beiras | Beira Alta |
| | Beira Litoral |
| | Terras de Sicó |
| Duriense | |
| Estremadura | Alta Estremadura |
| Minho | |
| Ribatejano | |
| Terras Madeirenses | |
| Terras do Sado | |
| Transmontano | |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Määratletud piirkonnad

Allpiirkonnad

Açores

Alentejano

Algarve

Beiras

Beira Alta

Beira Litoral

Terras de Sicó

Duriense

Estremadura

Alta Estremadura

Minho

Ribatejano

Terras Madeirenses

Terras do Sado

Transmontano

Rumeenia

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Aiud | |
| Alba Iulia | |
| Babadag | |
| Banat, millele võib järgneda: | Dealurile Tirolului |
| | Moldova Nouă |
| | Silagiu |
| Banu Mărăcine | |
| Bohotin | |
| Cernăteşti – Podgoria | |
| Coteşti | |
| Cotnari | |
| Crişana, millele võib järgneda | Biharia |
| | Diosig |
| | Şimleu Silvaniei |
| Dealu Bujorului | |
| Dealu Mare, millele võib järgneda | Boldeşti |
| | Breaza |
| | Ceptura |
| | Merei |
| | Tohani |
| | Urlaţi |
| | Valea Călugărească |
| | Zoreşti |
| Drăgăşani | |
| Huşi, millele võib järgneda# | Vutcani |
| Iana | |
| Iaşi, millele võib järgneda | Bucium |
| | Copou |
| | Uricani |
| Lechinţa | |
| Mehedinți, millele võib järgneda | Corcova |
| | Golul Drâncei |
| | Oreviţa |
| | Severin |
| | Vânju Mare |
| Miniş | |
| Murfatlar, millele võib järgneda | Cernavodă |
| | Medgidia |
| Nicoreşti | |
| Odobeşti | |
| Oltina | |
| Panciu | |
| Pietroasa | |
| Recaş | |
| Sâmbureşti | |
| Sarica Niculițel, millele võib järgneda | Tulcea |
| Sebeş – Apold | |
| Segarcea | |
| Ștefănești, millele võib järgneda | Costeşti |
| Târnave, millele võib järgneda | Blaj |
| | Jidvei |
| | Mediaş |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

Aiud

Alba Iulia

Babadag

Banat, millele võib järgneda:

Dealurile Tirolului

Moldova Nouă

Silagiu

Banu Mărăcine

Bohotin

Cernăteşti – Podgoria

Coteşti

Cotnari

Crişana, millele võib järgneda

Biharia

Diosig

Şimleu Silvaniei

Dealu Bujorului

Dealu Mare, millele võib järgneda

Boldeşti

Breaza

Ceptura

Merei

Tohani

Urlaţi

Valea Călugărească

Zoreşti

Drăgăşani

Huşi, millele võib järgneda#

Vutcani

Iana

Iaşi, millele võib järgneda

Bucium

Copou

Uricani

Lechinţa

Mehedinți, millele võib järgneda

Corcova

Golul Drâncei

Oreviţa

Severin

Vânju Mare

Miniş

Murfatlar, millele võib järgneda

Cernavodă

Medgidia

Nicoreşti

Odobeşti

Oltina

Panciu

Pietroasa

Recaş

Sâmbureşti

Sarica Niculițel, millele võib järgneda

Tulcea

Sebeş – Apold

Segarcea

Ștefănești, millele võib järgneda

Costeşti

Târnave, millele võib järgneda

Blaj

Jidvei

Mediaş

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid







  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Colinele Dobrogei | |
| Dealurile Crişanei | |
| Dealurile Moldovei või | Dealurile Covurluiului |
| | Dealurile Hârlăului |
| | Dealurile Huşilor |
| | Dealurile Iaşilor |
| | Dealurile Tutovei |
| | Terasele Siretului |
| Dealurile Munteniei | |
| Dealurile Olteniei | |
| Dealurile Sătmarului | |
| Dealurile Transilvaniei | |
| Dealurile Vrancei | |
| Dealurile Zarandului | |
| Terasele Dunării | |
| Viile Caraşului | |
| Viile Timişului | |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

Colinele Dobrogei

Dealurile Crişanei

Dealurile Moldovei või

Dealurile Covurluiului

Dealurile Hârlăului

Dealurile Huşilor

Dealurile Iaşilor

Dealurile Tutovei

Terasele Siretului

Dealurile Munteniei

Dealurile Olteniei

Dealurile Sătmarului

Dealurile Transilvaniei

Dealurile Vrancei

Dealurile Zarandului

Terasele Dunării

Viile Caraşului

Viile Timişului

Slovakkia

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

| Määratletud piirkonnad


  (millele järgneb mõiste „vinohradnícka oblasť”) | Allpiirkonnad (millele võib järgneda määratletud piirkonna nimi)


  (millele järgneb mõiste „vinohradnícky rajón”) |
| --- | --- |
| Južnoslovenská | Dunajskostredský |
| | Galantský |
| | Hurbanovský |
| | Komárňanský |
| | Palárikovský |
| | Šamorínsky |
| | Strekovský |
| | Štúrovský |
| Malokarpatská | Bratislavský |
| | Doľanský |
| | Hlohovecký |
| | Modranský |
| | Orešanský |
| | Pezinský |
| | Senecký |
| | Skalický |
| | Stupavský |
| | Trnavský |
| | Vrbovský |
| | Záhorský |
| Nitrianska | Nitriansky |
| | Pukanecký |
| | Radošinský |
| | Šintavský |
| | Tekovský |
| | Vrábeľský |
| | Želiezovský |
| | Žitavský |
| | Zlatomoravecký |
| Stredoslovenská | Fiľakovský |
| | Gemerský |
| | Hontiansky |
| | Ipeľský |
| | Modrokamenecký |
| | Tornaľský |
| | Vinický |
| Tokaj/ská/-ský/ské | Čerhov |
| | Černochov |
| | Malá Tŕňa |
| | Slovenské Nové Mesto |
| | Veľká Bara |
| | Veľká Tŕňa |
| | Viničky |
| Východoslovenská | Kráľovskochlmecký |
| | Michalovský |
| | Moldavský |
| | Sobranecký |

Määratletud piirkonnad

(millele järgneb mõiste „vinohradnícka oblasť”)

Allpiirkonnad (millele võib järgneda määratletud piirkonna nimi)

(millele järgneb mõiste „vinohradnícky rajón”)

Južnoslovenská

Dunajskostredský

Galantský

Hurbanovský

Komárňanský

Palárikovský

Šamorínsky

Strekovský

Štúrovský

Malokarpatská

Bratislavský

Doľanský

Hlohovecký

Modranský

Orešanský

Pezinský

Senecký

Skalický

Stupavský

Trnavský

Vrbovský

Záhorský

Nitrianska

Nitriansky

Pukanecký

Radošinský

Šintavský

Tekovský

Vrábeľský

Želiezovský

Žitavský

Zlatomoravecký

Stredoslovenská

Fiľakovský

Gemerský

Hontiansky

Ipeľský

Modrokamenecký

Tornaľský

Vinický

Tokaj/ská/-ský/ské

Čerhov

Černochov

Malá Tŕňa

Slovenské Nové Mesto

Veľká Bara

Veľká Tŕňa

Viničky

Východoslovenská

Kráľovskochlmecký

Michalovský

Moldavský

Sobranecký

Sloveenia

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid






  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse ja/või viinamarjaistanduse nimi) |
| --- | --- |
| Bela krajina või Belokranjec
  Bizeljsko-Sremič või Sremič-Bizeljsko
  Dolenjska
  Dolenjska, cviček
  Goriška Brda või Brda
  Haloze või Haložan
  Koper või Koprčan
  Kras
  Kras, teran
  Ljutomer-Ormož või Ormož-Ljutomer
  Maribor või Mariborčan
  Radgona-Kapela või Kapela-Radgona
  Prekmurje või Prekmurčan
  Šmarje-Virštanj või Virštanj-Šmarje
  Srednje Slovenske gorice
  Vipavska dolina või Vipavec või Vipavčan |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse ja/või viinamarjaistanduse nimi)

Bela krajina või Belokranjec

Bizeljsko-Sremič või Sremič-Bizeljsko

Dolenjska

Dolenjska, cviček

Goriška Brda või Brda

Haloze või Haložan

Koper või Koprčan

Kras

Kras, teran

Ljutomer-Ormož või Ormož-Ljutomer

Maribor või Mariborčan

Radgona-Kapela või Kapela-Radgona

Prekmurje või Prekmurčan

Šmarje-Virštanj või Virštanj-Šmarje

Srednje Slovenske gorice

Vipavska dolina või Vipavec või Vipavčan

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  Podravje
  Posavje
  Primorska |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Podravje

Posavje

Primorska

Hispaania

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid







  Määratletud piirkonnad


  (millele võib järgneda allpiirkonna nimi) | Allpiirkonnad |
| --- | --- | --- |
| Abona | |
| Alella | |
| Alicante | Marina Alta |
| Almansa | |
| Ampurdán-Costa Brava | |
| Arabako Txakolina-Txakolí de Álava või Chacolí de Álava | |
| Arlanza | |
| Arribes | |
| Bierzo | |
| Binissalem-Mallorca | |
| Bullas | |
| Calatayud | |
| Campo de Borja | |
| Cariñena | |
| Cataluña | |
| Cava | |
| Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina | |
| Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina | |
| Cigales | |
| Conca de Barberá | |
| Condado de Huelva | |
| Costers del Segre | Artesa |
| | Les Garrigues |
| | Raimat |
| | Valls de Riu Corb |
| Dominio de Valdepusa | |
| El Hierro | |
| Finca Élez | |
| Guijoso | |
| Jerez-Xérès-Sherry või Jerez või Xérès või Sherry | |
| Jumilla | |
| La Mancha | |
| La Palma | Fuencaliente |
| | Hoyo de Mazo |
| | Norte de la Palma |
| Lanzarote | |
| Málaga | |
| Manchuela | |
| Manzanilla | |
| Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda | |
| Méntrida | |
| Mondéjar | |
| Monterrei | Ladera de Monterrei |
| | Val de Monterrei |
| Montilla-Moriles | |
| Montsant | |
| Navarra | Baja Montaña |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra Estella |
| | Valdizarbe |
| Penedés | |
| Pla de Bages | |
| Pla i Llevant | |
| Priorato | |
| Rías Baixas | Condado do Tea |
| | O Rosal |
| | Ribeira do Ulla |
| | Soutomaior |
| | Val do Salnés |
| Ribeira Sacra | Amandi |
| | Chantada |
| | Quiroga-Bibei |
| | Ribeiras do Miño |
| | Ribeiras do Sil |
| Ribeiro | |
| Ribera del Duero | |
| Ribera del Guadiana | Cañamero |
| | Matanegra |
| | Montánchez |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra de Barros |
| Ribera del Júcar | |
| Rioja | Rioja Alavesa |
| | Rioja Alta |
| | Rioja Baja |
| Rueda | |
| Sierras de Málaga | Serranía de Ronda |
| Somontano | |
| Tacoronte-Acentejo | Anaga |
| Tarragona | |
| Tierra Alta | |
| Tierra de León | |
| Tierra del Vino de Zamora | |
| Toro | |
| Uclés | |
| Utiel-Requena | |
| Valdeorras | |
| Valdepeñas | |
| Valencia | Alto Turia |
| | Clariano |
| | Moscatel de Valencia |
| | Valentino |
| Valle de Güímar | |
| Valle de la Orotava | |
| Valles de Benavente | |
| Vinos de Madrid | Arganda |
| | Navalcarnero |
| | San Martín de Valdeiglesias |
| Ycoden-Daute-Isora | |
| Yecla | |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

Määratletud piirkonnad

(millele võib järgneda allpiirkonna nimi)

Allpiirkonnad

Abona

Alella

Alicante

Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Álava või Chacolí de Álava

Arlanza

Arribes

Bierzo

Binissalem-Mallorca

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre

Artesa

Les Garrigues

Raimat

Valls de Riu Corb

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Finca Élez

Guijoso

Jerez-Xérès-Sherry või Jerez või Xérès või Sherry

Jumilla

La Mancha

La Palma

Fuencaliente

Hoyo de Mazo

Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manchuela

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei

Ladera de Monterrei

Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra

Baja Montaña

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra Estella

Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas

Condado do Tea

O Rosal

Ribeira do Ulla

Soutomaior

Val do Salnés

Ribeira Sacra

Amandi

Chantada

Quiroga-Bibei

Ribeiras do Miño

Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana

Cañamero

Matanegra

Montánchez

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra de Barros

Ribera del Júcar

Rioja

Rioja Alavesa

Rioja Alta

Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga

Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo

Anaga

Tarragona

Tierra Alta

Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Toro

Uclés

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia

Alto Turia

Clariano

Moscatel de Valencia

Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Valles de Benavente

Vinos de Madrid

Arganda

Navalcarnero

San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid






  Vino de la Tierra de Abanilla

  Vino de la Tierra de Bailén

  Vino de la Tierra de Bajo Aragón

  Vino de la Tierra de Betanzos

  Vino de la Tierra de Cádiz

  Vino de la Tierra de Campo de Belchite

  Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

  Vino de la Tierra de Cangas

  Vino de la Tierra de Castelló

  Vino de la Tierra de Castilla

  Vino de la Tierra de Castilla y León

  Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Córdoba

  Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

  Vino de la Tierra de Desierto de Almería

  Vino de la Tierra de Extremadura

  Vino de la Tierra Formentera

  Vino de la Tierra de Gálvez

  Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

  Vino de la Tierra de Ibiza

  Vino de la Tierra de Illes Balears

  Vino de la Tierra de Isla de Menorca

  Vino de la Tierra de La Gomera

  Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Liébana

  Vino de la Tierra de Los Palacios

  Vino de la Tierra de Norte de Granada

  Vino de la Tierra Norte de Sevilla

  Vino de la Tierra de Pozohondo

  Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

  Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

  Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

  Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

  Vino de la Tierra de Sierra de Tramuntana-Costa Nord

  Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

  Vino de la Tierra de Torreperojil

  Vino de la Tierra de Valdejalón

  Vino de la Tierra de Valle del Cinca

  Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

  Vino de la Tierra de Valle del Miño-Ourense

  Vino de la Tierra de Valles de Sadacia |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Vino de la Tierra de Cangas

Vino de la Tierra de Castelló

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Córdoba

Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

Vino de la Tierra de Desierto de Almería

Vino de la Tierra de Extremadura

Vino de la Tierra Formentera

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Illes Balears

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de La Gomera

Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

Vino de la Tierra de Liébana

Vino de la Tierra de Los Palacios

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra Norte de Sevilla

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

Vino de la Tierra de Sierra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Vino de la Tierra de Torreperojil

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Vino de la Tierra de Valle del Miño-Ourense

Vino de la Tierra de Valles de Sadacia

Ühendkuningriik

| 1. | Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid





  English Vineyards
  Welsh Vineyards |
| --- | --- |

1.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid

English Vineyards

Welsh Vineyards

| 2. | Geograafilise tähisega lauaveinid





  England või Berkshire
  Buckinghamshire
  Cheshire
  Cornwall
  Derbyshire
  Devon
  Dorset
  East Anglia
  Gloucestershire
  Hampshire
  Herefordshire
  Isle of Wight
  Isles of Scilly
  Kent
  Lancashire
  Leicestershire
  Lincolnshire
  Northamptonshire
  Nottinghamshire
  Oxfordshire
  Rutland
  Shropshire
  Somerset
  Staffordshire
  Surrey
  Sussex
  Warwickshire
  West Midlands
  Wiltshire
  Worcestershire
  Yorkshire
  Wales või Cardiff
  Cardiganshire
  Carmarthenshire
  Denbighshire
  Gwynedd
  Monmouthshire
  Newport
  Pembrokeshire
  Rhondda Cynon Taf
  Swansea
  The Vale of Glamorgan
  Wrexham |
| --- | --- |

2.

Geograafilise tähisega lauaveinid

England või Berkshire

Buckinghamshire

Cheshire

Cornwall

Derbyshire

Devon

Dorset

East Anglia

Gloucestershire

Hampshire

Herefordshire

Isle of Wight

Isles of Scilly

Kent

Lancashire

Leicestershire

Lincolnshire

Northamptonshire

Nottinghamshire

Oxfordshire

Rutland

Shropshire

Somerset

Staffordshire

Surrey

Sussex

Warwickshire

West Midlands

Wiltshire

Worcestershire

Yorkshire

Wales või Cardiff

Cardiganshire

Carmarthenshire

Denbighshire

Gwynedd

Monmouthshire

Newport

Pembrokeshire

Rhondda Cynon Taf

Swansea

The Vale of Glamorgan

Wrexham

| 2. | Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklis 29 ja 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklis 29 ja 30 sätestatud korrale.

B OSA

AUSTRAALIAST PÄRIT VEINID

| 1. | Austraalia geograafilised tähised:








  OSARIIK/TSOON | PIIRKOND | ALLPIIRKOND |
| --- | --- | --- | --- |
| South Eastern Australia | | |
| NEW SOUTH WALES | | |
| Big Rivers | | |
| | Perricoota | |
| | Riverina | |
| Western Plains | | |
| Central Ranges | | |
| | Cowra | |
| | Mudgee | |
| | Orange | |
| Southern New South Wales | | |
| | Canberra District | |
| | Gundagai | |
| | Hilltops | |
| | Tumbarumba | |
| South Coast | | |
| | Shoalhaven Coast | |
| | Southern Highlands | |
| Northern Slopes | | |
| Northern Rivers | | |
| | Hastings River | |
| Hunter Valley | | |
| | Hunter | |
| | | Broke Fordwich |
| QUEENSLAND | | |
| | Granite Belt | |
| | South Burnett | |
| SOUTH AUSTRALIA | | |
| Adelaide | | |
| Mount Lofty Ranges | | |
| | Adelaide Hills | |
| | | Lenswood |
| | | Piccadilly Valley |
| | Adelaide Plains | |
| | Clare Valley | |
| Barossa | | |
| | Barossa Valley | |
| | Eden Valley | |
| | | High Eden |
| Fleurieu | | |
| | Currency Creek | |
| | Kangaroo Island | |
| | Langhorne Creek | |
| | McLaren Vale | |
| | Southern Fleurieu | |
| Limestone Coast | | |
| | Coonawarra | |
| | Mount Benson | |
| | Padthaway | |
| | Robe | |
| | Wrattonbully | |
| Lower Murray | | |
| | Riverland | |
| The Peninsulas | | |
| Far North | | |
| | Southern Flinders Ranges | |
| VICTORIA | | |
| North West Victoria | | |
| | Murray Darling | |
| | Swan Hill | |
| North East Victoria | | |
| | Alpine Valleys | |
| | Beechworth | |
| | Glenrowan | |
| | King Valley | |
| | Rutherglen | |
| Central Victoria | | |
| | Bendigo | |
| | Goulburn Valley | |
| | | Nagambie Lakes |
| | Heathcote | |
| | Strathbogie Ranges | |
| | Upper Goulburn | |
| Western Victoria | | |
| | Grampians | |
| | | Great Western |
| | Henty | |
| | Pyrenees | |
| Port Phillip | | |
| | Geelong | |
| | Macedon Ranges | |
| | Mornington Peninsula | |
| | Sunbury | |
| | Yarra Valley | |
| Gippsland | | |
| WESTERN AUSTRALIA | | |
| Greater Perth | | |
| | Perth Hills | |
| | Swan District | |
| | | Swan Valley |
| | Peel | |
| Central Western Australia | | |
| South West Australia | | |
| | Blackwood Valley | |
| | Geographe | |
| | Great Southern | |
| | | Albany |
| | | Denmark |
| | | Frankland River |
| | | Mount Barker |
| | | Porongurup |
| | Margaret River | |
| | Manjimup | |
| | Pemberton | |
| West Australian South East Coastal | |
| Eastern Plains, Inland and North of Western Australia | |
| TASMANIA | | |
| NORTHERN TERRITORY | | |
| AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY | |

1.

Austraalia geograafilised tähised:

OSARIIK/TSOON

PIIRKOND

ALLPIIRKOND

South Eastern Australia

NEW SOUTH WALES

Big Rivers

Perricoota

Riverina

Western Plains

Central Ranges

Cowra

Mudgee

Orange

Southern New South Wales

Canberra District

Gundagai

Hilltops

Tumbarumba

South Coast

Shoalhaven Coast

Southern Highlands

Northern Slopes

Northern Rivers

Hastings River

Hunter Valley

Hunter

Broke Fordwich

QUEENSLAND

Granite Belt

South Burnett

SOUTH AUSTRALIA

Adelaide

Mount Lofty Ranges

Adelaide Hills

Lenswood

Piccadilly Valley

Adelaide Plains

Clare Valley

Barossa

Barossa Valley

Eden Valley

High Eden

Fleurieu

Currency Creek

Kangaroo Island

Langhorne Creek

McLaren Vale

Southern Fleurieu

Limestone Coast

Coonawarra

Mount Benson

Padthaway

Robe

Wrattonbully

Lower Murray

Riverland

The Peninsulas

Far North

Southern Flinders Ranges

VICTORIA

North West Victoria

Murray Darling

Swan Hill

North East Victoria

Alpine Valleys

Beechworth

Glenrowan

King Valley

Rutherglen

Central Victoria

Bendigo

Goulburn Valley

Nagambie Lakes

Heathcote

Strathbogie Ranges

Upper Goulburn

Western Victoria

Grampians

Great Western

Henty

Pyrenees

Port Phillip

Geelong

Macedon Ranges

Mornington Peninsula

Sunbury

Yarra Valley

Gippsland

WESTERN AUSTRALIA

Greater Perth

Perth Hills

Swan District

Swan Valley

Peel

Central Western Australia

South West Australia

Blackwood Valley

Geographe

Great Southern

Albany

Denmark

Frankland River

Mount Barker

Porongurup

Margaret River

Manjimup

Pemberton

West Australian South East Coastal

Eastern Plains, Inland and North of Western Australia

TASMANIA

NORTHERN TERRITORY

AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY

| 2. | Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklis 29 ja 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklis 29 ja 30 sätestatud korrale.

III LISA

Traditsiooniline nimetus (osutatud artiklis 12)

| 1. | Liikmesriigi traditsiooniline nimetus








  Traditsiooniline nimetus | Asjaomased veinid | Veini kategooria | Keel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SAKSAMAA |
| Qualitätswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Qualitätswein mit Prädikät/Q.b.A.m.Pr või Prädikatswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Kõik | Mpv-kvaliteetvahuvein | Saksa |
| Auslese | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Beerenauslese | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Eiswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Kabinett | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Spätlese | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Trockenbeerenauslese | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Landwein | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Affentaler | Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Badisch Rotgold | Baden | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Ehrentrudis | Baden | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Hock | Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Klassik/Classic | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Liebfrau(en)milch | Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Moseltaler | Mosel-Saar-Ruwer | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Riesling-Hochgewächs | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Schillerwein | Württemberg | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Weißherbst | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Winzersekt | Kõik | Mpv-kvaliteetvahuvein | Saksa |
| AUSTRIA |
| Qualitätswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Qualitätswein besonderer Reife und Leseart või Prädikatswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Ausbruch/Ausbruchwein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Auslese/Auslesewein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Beerenauslese (wein) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Eiswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Kabinett/Kabinettwein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Schilfwein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Spätlese/Spätlesewein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Strohwein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Trockenbeerenauslese | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Landwein | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | |
| Ausstich | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Auswahl | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Bergwein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Klassik/Classic | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Erste Wahl | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Hausmarke | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Heuriger | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Jubiläumswein | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Schilcher | Steiermark | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Sturm | Kõik | Geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Saksa |
| HISPAANIA |
| Denominación de origen (DO) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Denominación de origen calificada (DOCa) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vino dulce natural | Kõik | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vino generoso | (1) | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vino generoso de licor | (2) | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vino de la Tierra | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | |
| Aloque | DO Valdepeñas | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Amontillado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Añejo | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  geograafilise tähisega lauavein | Hispaania |
| Añejo | DO Malaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Chacoli/Txakolina | DO Chacoli de Bizkaia
  DO Chacoli de Getaria
  DO Chacoli de Alava | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Clásico | DO Abona
  DO El Hierro
  DO Lanzarote
  DO La Palma
  DO Tacoronte-Acentejo
  DO Tarragona
  DO Valle de Güimar
  DO Valle de la Orotava
  DO Ycoden-Daute-Isora | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Cream | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Mpv-kvaliteetliköörvein | Inglise |
| Criadera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Criaderas y Soleras | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Crianza | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Dorado | DO Rueda
  DO Malaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Fino | DO Montilla Moriles
  DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Fondillón | DO Alicante | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Gran Reserva | Kõik mpv-kvaliteetveinid
  Cava | Mpv-kvaliteetvein
  mpv-kvaliteetvahuvein | Hispaania |
| Lágrima | DO Málaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Noble | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Hispaania |
| Noble | DO Malaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Oloroso | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla-Moriles | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Pajarete | DO Málaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Pálido | DO Condado de Huelva
  DO Rueda
  DO Málaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Palo Cortado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla-Moriles | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Primero de cosecha | DO Valencia | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Rancio | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Raya | DO Montilla-Moriles | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Reserva | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Sobremadre | DO vinos de Madrid | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Solera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Superior | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Trasañejo | DO Málaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vino Maestro | DO Málaga | Mpv-kvaliteetliköörvein | Hispaania |
| Vendimia inicial | DO Utiel-Requena | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| Viejo | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavaein | Hispaania |
| Vino de tea | DO La Palma | Mpv-kvaliteetvein | Hispaania |
| PRANTSUSMAA |
| Appellation d'origine contrôlée | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Appellation contrôlée | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Vin doux naturel | AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Vin de pays | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Prantsuse |
| Ambré | Kõik | Mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Prantsuse |
| Château | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Clairet | AOC Bourgogne, AOC Bordeaux | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Claret | AOC Bordeaux | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Clos | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Cru Artisan | AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Cru Bourgeois | AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Cru Classé,
  millele eelneb:
  Grand,
  Premier Grand,
  Deuxième,
  Troisième,
  Quatrième,
  Cinquième | AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Edelzwicker | AOC Alsace | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Grand Cru | AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Grand Cru | Champagne | Mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Hors d'âge | AOC Rivesaltes | Mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Passe-tout-grains | AOC Bourgogne | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Premier Cru | AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Primeur | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Prantsuse |
| Rancio | AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau | Mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Sélection de grains nobles | AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Sur Lie | AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Prantsuse |
| Tuilé | AOC Rivesaltes | Mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Vendanges tardives | AOC Alsace, Jurançon | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Villages | AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Vin de paille | AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Vin jaune | AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon) | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| KREEKA |
| Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine controlée) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Kreeka |
| Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Kreeka |
| „Οίνος γλυκός φυσικός” (vin doux naturel) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini) | Mpv-kvaliteetliköörvein | Kreeka |
| Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini) | Mpv-kvaliteetvein | Kreeka |
| Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Αμπέλι (Ampeli) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Αρχοντικό (Archontiko) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Κάβα (3) (Cava) | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos) | Mpv-kvaliteetliköörvein | Kreeka |
| Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  mpv-kvaliteetliköörvein, | Kreeka |
| Κάστρο (Kastro) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Κτήμα (Ktima) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Λιαστός (Liastos) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Μετόχι (Metochi) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Νάμα (Nama) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Νυχτέρι (Nychteri) | ΟΠΑΠ Santorini | Mpv-kvaliteetvein | Kreeka |
| Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Πύργος (Pyrgos) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Kreeka |
| Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Kõik | Mpv-kvaliteetliköörvein | Kreeka |
| Βερντέα (Verntea) | Zakynthos | Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Vinsanto | OΡΑΠ Santorini | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Kreeka |
| ITAALIA |
| Denominazioni di Origine Controllata | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Itaalia |
| Denominazioni di Origine Controllata e Garantita | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Itaalia |
| Vino Dolce Naturale | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Inticazione geografica tipica (IGT) | Kõik | Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Itaalia |
| Landwein | Bolzano autonoomse provintsi geograafilise tähisega veinid | Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Saksa |
| Vin de pays | Aosta provintsi geograafilise tähisega veinid | Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre | Prantsuse |
| Alberata o vigneti ad alberata | DOC Aversa | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Itaalia |
| Amarone | DOC Valpolicella | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Ambra | DOC Marsala | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Ambrato | DOC Malvasia delle Lipari
  DOC Vernaccia di Oristano | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Annoso | DOC Controguerra | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Apianum | DOC Fiano di Avellino | Mpv-kvaliteetvein | Ladina |
| Auslese | DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Barco Reale | DOC Barco Reale di Carmignano | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Brunello | DOC Brunello di Montalcino | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Buttafuoco | DOC Oltrepò Pavese | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein | Itaalia |
| Cacc'e mitte | DOC Cacc'e Mitte di Lucera | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Cagnina | DOC Cagnina di Romagna | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Cannellino | DOC Frascati | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Cerasuolo | DOC Cerasuolo di Vittoria
  DOC Montepulciano d'Abruzzo | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Chiaretto | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Ciaret | DOC Monferrato | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Château | DOC Valle d'Aosta | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Prantsuse |
| Classico | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Dunkel | DOC Alto Adige
  DOC Trentino | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Est!Est!!Est!!! | DOC Est!Est!!Est!!! di Montefiascone | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Ladina |
| Falerno | DOC Falerno del Massico | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Fine | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Fior d'Arancio | DOC Colli Euganei | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Falerio | DOC Falerio dei colli Ascolani | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Flétri | DOC Valle d'Aosta või Vallée d'Aoste | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Garibaldi Dolce (või GD) | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Governo all'uso toscano | DOCG Chianti/Chianti Classico
  IGT Colli della Toscana Centrale | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Gutturnio | DOC Colli Piacentini | Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein | Itaalia |
| Italia Particolare (või IP) | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet | DOC Caldaro
  DOC Alto Adige (Santa Maddalena ja Terlano) | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Kretzer | DOC Alto Adige
  DOC Trentino
  DOC Teroldego Rotaliano | Mpv-kvaliteetvein | Saksa |
| Lacrima | DOC Lacrima di Morro d'Alba | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Lacryma Christi | DOC Vesuvio | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Lambiccato | DOC Castel San Lorenzo | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| London Particolar (või LP/Inghilterra) | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Morellino | DOC Morellino di Scansano | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Occhio di Pernice | DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Oro | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Pagadebit | DOC pagadebit di Romagna | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Passito | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Ramie | DOC Pinerolese | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Rebola | DOC Colli di Rimini | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Recioto | DOC Valpolicella
  DOC Gambellara
  DOCG Recioto di Soave | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Itaalia |
| Riserva | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Mpv-kvaliteetvein | DOC Garda Colli Mantovani
  DOC Rubino di Cantavenna
  DOC Teroldego Rotaliano
  DOC Trentino | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Mpv-kvaliteetvein | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Sangue di Giuda | DOC Oltrepò Pavese | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein | Itaalia |
| Scelto | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Sciacchetrà | DOC Cinque Terre | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Sciac-trà | DOC Pornassio või Ormeasco di Pornassio | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Sforzato, Sfursàt | DO Valtellina | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Spätlese | DOC ja IGT de Bolzano | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Soleras | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Stravecchio | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Strohwein | DOC ja IGT de Bolzano | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Saksa |
| Superiore | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Superiore Old Marsala (või SOM) | Itaalia Rubino | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Torchiato | DOC Colli di Conegliano | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Torcolato | DOC Breganze | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Vecchio | DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Vendemmia Tardiva | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Verdolino | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Vergine | Itaalia Rubino
  DOC Val di Chiana | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Vermiglio | DOC Colli dell Etruria Centrale | Mpv-kvaliteetliköörvein | Itaalia |
| Vino Fiore | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Vino Nobile | Vino Nobile di Montepulciano | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Vino Novello o Novello | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, San'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino | Mpv-kvaliteetvein | Itaalia |
| Vivace | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Itaalia |
| LUKSEMBURG |
| Marque nationale | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Appellation contrôlée | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Appellation d'origine contrôlée | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| Vin de pays | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Prantsuse |
| Grand premier cru | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Premier cru | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Vin classé | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Prantsuse |
| Château | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | Prantsuse |
| PORTUGAL |
| Denominação de origem (DO) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Denominação de origem controlada (DOC) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Vinho doce natural | Kõik | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Vinho generoso | DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Vinho regional | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Portugali |
| Canteiro | DO Madeira | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Colheita Seleccionada | Kõik | Mpv-kvaliteetvein,
  Geograafilise tähisega lauavein | Portugali |
| Crusted/Crusting | DO Porto | Mpv-kvaliteetliköörvein | Inglise |
| Escolha | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein | Portugali |
| Escuro | DO Madeira | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Fino | DO Porto
  DO Madeira | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Frasqueira | DO Madeira | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Garrafeira | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein
  Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Lágrima | DO Porto | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Leve | Geograafilise tähisega lauavein piirkondadest Estremadura ja Ribatejano
  DO Madeira, DO Porto | Geograafilise tähisega lauavein
  mpv-kvaliteetliköörvein, | Portugali |
| Nobre | DO Dão | Mpv-kvaliteetvein | Portugali |
| Reserva | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Portugali |
| Reserva velha (või grande reserva) | DO Madeira | Mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Ruby | DO Porto | Mpv-kvaliteetliköörvein | Inglise |
| Solera | DO Madeira | Mpv-kvaliteetliköörvein | Portugali |
| Super reserva | Kõik | Mpv-kvaliteetvahuvein | Portugali |
| Superior | Kõik | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein | Portugali |
| Tawny | DO Porto | Mpv-kvaliteetliköörvein | Inglise |
| Aastakäik, millele võib olla lisatud Late Bottle (LBV) või Character | DO Porto | Mpv-kvaliteetliköörvein | Inglise |
| TŠEHHI VABARIIK |
| pozdní sběr | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Tšehhi |
| archivní víno | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Tšehhi |
| panenské víno | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Tšehhi |
| KÜPROS |
| Τοπικός Οίνος | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας
  Προέλευσης | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Kreeka |
| Κτήμα (Ktima) | Kõik | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | Kreeka |
| UNGARI |
| minőségi bor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| különleges minőségű bor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| fordítás | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| máslás | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| szamorodni | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| aszú ... puttonyos, millega kaasnevad numbrid 3–6 | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| aszúeszencia | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| eszencia | Tokaj/i | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| tájbor | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein | Ungari |
| bikavér | Eger, Szekszárd | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| késői szüretelésű bor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| válogatott szüretelésű bor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| muzeális bor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| siller | Kõik | Geograafilise tähisega lauavein ja mpv-kvaliteetvein | Ungari |
| SLOVAKKIA |
| forditáš | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| mášláš | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| samorodné | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| výber ... putňový, millega kaasnevad numbrid 3–6 | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| výberová esencia | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| esencia | Tokaj/ská | Mpv-kvaliteetvein | Slovaki |
| SLOVEENIA |
| Penina | Kõik | Mpv-kvaliteetvahuvein | Sloveeni |
| pozna trgatev | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| izbor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| jagodni izbor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| suhi jagodni izbor | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| ledeno vino | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| arhivsko vino | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| mlado vino | Kõik | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| Cviček | Dolenjska | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |
| Teran | Kras | Mpv-kvaliteetvein | Sloveeni |

1.

Liikmesriigi traditsiooniline nimetus

Traditsiooniline nimetus

Asjaomased veinid

Veini kategooria

Keel

SAKSAMAA

Qualitätswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Qualitätswein mit Prädikät/Q.b.A.m.Pr või Prädikatswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Kõik

Mpv-kvaliteetvahuvein

Saksa

Auslese

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Beerenauslese

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Eiswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Kabinett

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Spätlese

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Trockenbeerenauslese

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Landwein

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Affentaler

Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Badisch Rotgold

Baden

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Ehrentrudis

Baden

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Hock

Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Klassik/Classic

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Liebfrau(en)milch

Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Moseltaler

Mosel-Saar-Ruwer

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Riesling-Hochgewächs

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Schillerwein

Württemberg

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Weißherbst

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Winzersekt

Kõik

Mpv-kvaliteetvahuvein

Saksa

AUSTRIA

Qualitätswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart või Prädikatswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Ausbruch/Ausbruchwein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Auslese/Auslesewein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Beerenauslese (wein)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Eiswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Kabinett/Kabinettwein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Schilfwein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Spätlese/Spätlesewein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Strohwein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Trockenbeerenauslese

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Landwein

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Ausstich

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Auswahl

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Bergwein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Klassik/Classic

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Erste Wahl

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Hausmarke

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Heuriger

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Jubiläumswein

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Schilcher

Steiermark

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Sturm

Kõik

Geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Saksa

HISPAANIA

Denominación de origen (DO)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Denominación de origen calificada (DOCa)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vino dulce natural

Kõik

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vino generoso

(1)

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vino generoso de licor

(2)

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vino de la Tierra

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Aloque

DO Valdepeñas

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Amontillado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Añejo

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

geograafilise tähisega lauavein

Hispaania

Añejo

DO Malaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Chacoli/Txakolina

DO Chacoli de Bizkaia

DO Chacoli de Getaria

DO Chacoli de Alava

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Clásico

DO Abona

DO El Hierro

DO Lanzarote

DO La Palma

DO Tacoronte-Acentejo

DO Tarragona

DO Valle de Güimar

DO Valle de la Orotava

DO Ycoden-Daute-Isora

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Cream

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Mpv-kvaliteetliköörvein

Inglise

Criadera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Criaderas y Soleras

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Crianza

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Dorado

DO Rueda

DO Malaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Fino

DO Montilla Moriles

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Fondillón

DO Alicante

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Gran Reserva

Kõik mpv-kvaliteetveinid

Cava

Mpv-kvaliteetvein

mpv-kvaliteetvahuvein

Hispaania

Lágrima

DO Málaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Noble

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Hispaania

Noble

DO Malaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Oloroso

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla-Moriles

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Pajarete

DO Málaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Pálido

DO Condado de Huelva

DO Rueda

DO Málaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Palo Cortado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla-Moriles

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Primero de cosecha

DO Valencia

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Rancio

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Raya

DO Montilla-Moriles

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Reserva

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Sobremadre

DO vinos de Madrid

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Solera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Superior

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Trasañejo

DO Málaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vino Maestro

DO Málaga

Mpv-kvaliteetliköörvein

Hispaania

Vendimia inicial

DO Utiel-Requena

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

Viejo

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavaein

Hispaania

Vino de tea

DO La Palma

Mpv-kvaliteetvein

Hispaania

PRANTSUSMAA

Appellation d'origine contrôlée

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Appellation contrôlée

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Vin doux naturel

AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Vin de pays

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Prantsuse

Ambré

Kõik

Mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Prantsuse

Château

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Clairet

AOC Bourgogne, AOC Bordeaux

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Claret

AOC Bordeaux

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Clos

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Cru Artisan

AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Cru Bourgeois

AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Cru Classé,

millele eelneb:

Grand,

Premier Grand,

Deuxième,

Troisième,

Quatrième,

Cinquième

AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Edelzwicker

AOC Alsace

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Grand Cru

AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Grand Cru

Champagne

Mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Hors d'âge

AOC Rivesaltes

Mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Passe-tout-grains

AOC Bourgogne

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Premier Cru

AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Primeur

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Prantsuse

Rancio

AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau

Mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Sélection de grains nobles

AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Sur Lie

AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Prantsuse

Tuilé

AOC Rivesaltes

Mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Vendanges tardives

AOC Alsace, Jurançon

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Villages

AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Vin de paille

AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Vin jaune

AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon)

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

KREEKA

Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine controlée)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Kreeka

Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Kreeka

„Οίνος γλυκός φυσικός” (vin doux naturel)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini)

Mpv-kvaliteetliköörvein

Kreeka

Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux)

Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini)

Mpv-kvaliteetvein

Kreeka

Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Τοπικός Οίνος (vin de pays)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Αγρέπαυλη (Agrepavlis)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Αμπέλι (Ampeli)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Αρχοντικό (Archontiko)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Κάβα (3) (Cava)

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos)

Mpv-kvaliteetliköörvein

Kreeka

Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

mpv-kvaliteetliköörvein,

Kreeka

Κάστρο (Kastro)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Κτήμα (Ktima)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Λιαστός (Liastos)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Μετόχι (Metochi)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Μοναστήρι (Monastiri)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Νάμα (Nama)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Νυχτέρι (Nychteri)

ΟΠΑΠ Santorini

Mpv-kvaliteetvein

Kreeka

Ορεινό κτήμα (Orino Ktima)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Πύργος (Pyrgos)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Kreeka

Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve)

Kõik

Mpv-kvaliteetliköörvein

Kreeka

Βερντέα (Verntea)

Zakynthos

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Vinsanto

OΡΑΠ Santorini

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Kreeka

ITAALIA

Denominazioni di Origine Controllata

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Itaalia

Denominazioni di Origine Controllata e Garantita

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Itaalia

Vino Dolce Naturale

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Inticazione geografica tipica (IGT)

Kõik

Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Itaalia

Landwein

Bolzano autonoomse provintsi geograafilise tähisega veinid

Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Saksa

Vin de pays

Aosta provintsi geograafilise tähisega veinid

Lauavein, „vin de pays”, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein ja geograafilise tähisega, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Prantsuse

Alberata o vigneti ad alberata

DOC Aversa

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Itaalia

Amarone

DOC Valpolicella

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Ambra

DOC Marsala

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Ambrato

DOC Malvasia delle Lipari

DOC Vernaccia di Oristano

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Annoso

DOC Controguerra

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Apianum

DOC Fiano di Avellino

Mpv-kvaliteetvein

Ladina

Auslese

DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Barco Reale

DOC Barco Reale di Carmignano

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Brunello

DOC Brunello di Montalcino

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Buttafuoco

DOC Oltrepò Pavese

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein

Itaalia

Cacc'e mitte

DOC Cacc'e Mitte di Lucera

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Cagnina

DOC Cagnina di Romagna

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Cannellino

DOC Frascati

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Cerasuolo

DOC Cerasuolo di Vittoria

DOC Montepulciano d'Abruzzo

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Chiaretto

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Ciaret

DOC Monferrato

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Château

DOC Valle d'Aosta

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Prantsuse

Classico

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Dunkel

DOC Alto Adige

DOC Trentino

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Est!Est!!Est!!!

DOC Est!Est!!Est!!! di Montefiascone

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Ladina

Falerno

DOC Falerno del Massico

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Fine

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Fior d'Arancio

DOC Colli Euganei

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Falerio

DOC Falerio dei colli Ascolani

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Flétri

DOC Valle d'Aosta või Vallée d'Aoste

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Garibaldi Dolce (või GD)

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Governo all'uso toscano

DOCG Chianti/Chianti Classico

IGT Colli della Toscana Centrale

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Gutturnio

DOC Colli Piacentini

Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein

Itaalia

Italia Particolare (või IP)

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet

DOC Caldaro

DOC Alto Adige (Santa Maddalena ja Terlano)

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Kretzer

DOC Alto Adige

DOC Trentino

DOC Teroldego Rotaliano

Mpv-kvaliteetvein

Saksa

Lacrima

DOC Lacrima di Morro d'Alba

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Lacryma Christi

DOC Vesuvio

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Lambiccato

DOC Castel San Lorenzo

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

London Particolar (või LP/Inghilterra)

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Morellino

DOC Morellino di Scansano

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Occhio di Pernice

DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Oro

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Pagadebit

DOC pagadebit di Romagna

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Passito

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Ramie

DOC Pinerolese

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Rebola

DOC Colli di Rimini

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Recioto

DOC Valpolicella

DOC Gambellara

DOCG Recioto di Soave

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Itaalia

Riserva

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Mpv-kvaliteetvein

DOC Garda Colli Mantovani

DOC Rubino di Cantavenna

DOC Teroldego Rotaliano

DOC Trentino

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Sangue di Giuda

DOC Oltrepò Pavese

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein

Itaalia

Scelto

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Sciacchetrà

DOC Cinque Terre

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Sciac-trà

DOC Pornassio või Ormeasco di Pornassio

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Sforzato, Sfursàt

DO Valtellina

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Spätlese

DOC ja IGT de Bolzano

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Soleras

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Stravecchio

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Strohwein

DOC ja IGT de Bolzano

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Saksa

Superiore

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Superiore Old Marsala (või SOM)

Itaalia Rubino

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Torchiato

DOC Colli di Conegliano

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Torcolato

DOC Breganze

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Vecchio

DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Vendemmia Tardiva

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Verdolino

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Vergine

Itaalia Rubino

DOC Val di Chiana

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Vermiglio

DOC Colli dell Etruria Centrale

Mpv-kvaliteetliköörvein

Itaalia

Vino Fiore

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Vino Nobile

Vino Nobile di Montepulciano

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Vino Novello o Novello

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

Vin santo/Vino Santo/Vinsanto

DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, San'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino

Mpv-kvaliteetvein

Itaalia

Vivace

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Itaalia

LUKSEMBURG

Marque nationale

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Appellation contrôlée

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Appellation d'origine contrôlée

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

Vin de pays

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Prantsuse

Grand premier cru

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Premier cru

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Vin classé

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Prantsuse

Château

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein

Prantsuse

PORTUGAL

Denominação de origem (DO)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Denominação de origem controlada (DOC)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Indicação de proveniencia regulamentada (IPR)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Vinho doce natural

Kõik

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Vinho generoso

DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Vinho regional

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Portugali

Canteiro

DO Madeira

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Colheita Seleccionada

Kõik

Mpv-kvaliteetvein,

Geograafilise tähisega lauavein

Portugali

Crusted/Crusting

DO Porto

Mpv-kvaliteetliköörvein

Inglise

Escolha

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Portugali

Escuro

DO Madeira

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Fino

DO Porto

DO Madeira

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Frasqueira

DO Madeira

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Garrafeira

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Lágrima

DO Porto

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Leve

Geograafilise tähisega lauavein piirkondadest Estremadura ja Ribatejano

DO Madeira, DO Porto

Geograafilise tähisega lauavein

mpv-kvaliteetliköörvein,

Portugali

Nobre

DO Dão

Mpv-kvaliteetvein

Portugali

Reserva

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Portugali

Reserva velha (või grande reserva)

DO Madeira

Mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Ruby

DO Porto

Mpv-kvaliteetliköörvein

Inglise

Solera

DO Madeira

Mpv-kvaliteetliköörvein

Portugali

Super reserva

Kõik

Mpv-kvaliteetvahuvein

Portugali

Superior

Kõik

Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, geograafilise tähisega lauavein

Portugali

Tawny

DO Porto

Mpv-kvaliteetliköörvein

Inglise

Aastakäik, millele võib olla lisatud Late Bottle (LBV) või Character

DO Porto

Mpv-kvaliteetliköörvein

Inglise

TŠEHHI VABARIIK

pozdní sběr

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Tšehhi

archivní víno

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Tšehhi

panenské víno

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Tšehhi

KÜPROS

Τοπικός Οίνος

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Μοναστήρι (Monastiri)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Kreeka

Κτήμα (Ktima)

Kõik

Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein

Kreeka

UNGARI

minőségi bor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

különleges minőségű bor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

fordítás

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

máslás

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

szamorodni

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

aszú ... puttonyos, millega kaasnevad numbrid 3–6

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

aszúeszencia

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

eszencia

Tokaj/i

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

tájbor

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein

Ungari

bikavér

Eger, Szekszárd

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

késői szüretelésű bor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

válogatott szüretelésű bor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

muzeális bor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Ungari

siller

Kõik

Geograafilise tähisega lauavein ja mpv-kvaliteetvein

Ungari

SLOVAKKIA

forditáš

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

mášláš

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

samorodné

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

výber ... putňový, millega kaasnevad numbrid 3–6

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

výberová esencia

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

esencia

Tokaj/ská

Mpv-kvaliteetvein

Slovaki

SLOVEENIA

Penina

Kõik

Mpv-kvaliteetvahuvein

Sloveeni

pozna trgatev

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

izbor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

jagodni izbor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

suhi jagodni izbor

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

ledeno vino

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

arhivsko vino

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

mlado vino

Kõik

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

Cviček

Dolenjska

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

Teran

Kras

Mpv-kvaliteetvein

Sloveeni

| 2. | Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklites 29 ja 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused geograafiliste tähiste nimekirjas vastavalt artiklites 29 ja 30 sätestatud korrale.

---

(1)  Asjaomased veinid on nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VI lisa punktis L.8 osutatud mpv-kvaliteetveinid.

(2)  Asjaomased veinid on nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VI lisa punktis L.11 osutatud mpv-kvaliteetliköörveinid.

(3)  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1493/1999 ette nähtud Cava nimetuse kaitset kohaldatakse ilma, et see piiraks Cava mpv-kvaliteetvahuveini kohta kohaldatava geograafilise tähise kaitsmist.

IV LISA

Veinikategooriad ja müüginimetused (Osutatud artikli 12 lõike 1 punkti a IV ja V alapunktis)

A OSA

Veinikategooriad

| — | määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein, |
| --- | --- |

—

määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein,

| — | mpv-kvaliteetvein, |
| --- | --- |

—

mpv-kvaliteetvein,

| — | määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvahuvein, |
| --- | --- |

—

määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvahuvein,

| — | mpv-kvaliteetvahuvein, |
| --- | --- |

—

mpv-kvaliteetvahuvein,

| — | määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetpoolvahu-vein, |
| --- | --- |

—

määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetpoolvahu-vein,

| — | mpv-kvaliteetpoolvahu-vein, |
| --- | --- |

—

mpv-kvaliteetpoolvahu-vein,

| — | määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetliköörvein, |
| --- | --- |

—

määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetliköörvein,

| — | mpv-kvaliteetliköörvein, |
| --- | --- |

—

mpv-kvaliteetliköörvein,

| — | ning samalaadsed mõisted ja lühendid teistes ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

ning samalaadsed mõisted ja lühendid teistes ühenduse keeltes.

B OSA

Müüginimetused

| — | Sekt bestimmter Anbaugebiete, |
| --- | --- |

—

Sekt bestimmter Anbaugebiete,

| — | Sekt b.A., |
| --- | --- |

—

Sekt b.A.,

saksa keeles.

V LISA

Kvaliteetveinidega seotud mõisted (osutatud artiklis 23)

| 1. | Kvaliteetveinidega seotud mõisted Austraalias:







  Mõiste | Kasutustingimused | Veiniliik (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cream | Mõistega „cream” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mille aste on vähemalt 5 beaume. Vein on kahvatukollase või heleda merevaigu värvusega, rikkaliku ja magusa maitsega ja tavaliselt veinise kuni marjase aroomiga. Vein võib olla kokku segatud erinevatest aastakäikudest ja ei näita tavaliselt vanusest tulenevaid iseloomulikke omadusi. Laagerdumine toimub erinevates mahutites. Kangendamiseks kasutatakse Austraalia viinamarjaviina.
  Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, kasutades solera süsteemi, mis hõlmab laagerdamist tammevaatides vähemalt kolme aasta jooksul. | Austraalia kangendatud vein |
| Crusted/Crusting | Mõistega „crusted/crusting” kirjeldatakse kangendatud veini, mille puhul pudelis võib tekkida sade. | Austraalia kangendatud vein |
| Ruby | Mõistega „ruby” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mida enne pudelisse villimist laagerdatakse ainult mõni aasta. Villimisel säilitab vein sügava rubiinpunase värvuse ja on tavaliselt robustse iseloomuga, täidlane ja marjane. Vein võib olla kokku segatud erinevatest aastakäikudest eesmärgiga säilitada värvuse ja lõhna algne iseloom. Kangendamiseks kasutatakse viinamarjaviina.
  Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, mille laagerdamisprotsess hõlmab vähemalt neljakuist laagerdamist tammevaatides. | Austraalia kangendatud vein |
| Mõiste | Kasutustingimused | Veiniliik |
| Solera | Mõistega „solera” kirjeldatakse süsteemi, mille puhul kasutatakse erineva vanusega veini sisaldavaid tünne/vaate. Solera puhul võetakse veini vaadist, mis sisaldab vanimate aastakäikude veini segu. Kõik solera vaatides olevad veinid liiguvad vanusele vastavalt vaadirea võrra allapoole ja vaadirida, mis sisaldab noorimat veinisegu, täiendatakse uue veiniga. Protsessi tulemus on segu, mis olenevalt toote tüübist võib olla kahvatu õlekollase kuni tumeda merevaigu värvusega. Seda protsessi kasutatakse kangendatud veinide tootmiseks. | Austraalia kangendatud vein |
| Tawny | Mõistega „tawny” kirjeldatakse Austraalia kangendatud veini, mida enne pudelisse villimist laagerdatakse erinev arv aastaid. Villimisel on veinil puna-kuldne ehk tawny varjund. Need veinid peaksid kajastama aeglast laagerdamist, iseloom on pigem „arenenud” kui „värske” marjane. Sellegipoolest esineb sageli värske hästi arenenud „marjane” noore veini iseloom. Vein on tavaliselt kokku segatud erinevatest aastakäikudest, võib olla laagerdunud tammevaatides ja saavutab optimaalse vanuse enne müüki. Kangendamiseks kasutatakse viinamarjaviina. | Austraalia kangendatud vein |
| Vintage | Mõistega „vintage” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mis on toodetud ühest aastakäigust. Sellist kvaliteetveini iseloomustab suhteliselt pikaajaline pudelis küpsemine. Tal on tavaliselt sügav värvus, täidlane ja pehme iseloom. Kasutada tohib märget „vintage” koos vastava aastaarvuga. Selliseid veine iseloomustab võime pudelis aja jooksul paremaks muutuda ja talle on kasulik pikem kellerdamine. Selliseid veine laagerdatakse vähemalt kakskümmend kuud enne väljalaset. Kangendamiseks kasutatakse Austraalia viinamarjaviina.
  Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, mille laagerdamisprotsess hõlmab vähemalt neljakuist laagerdamist tammevaatides. | Austraalia kangendatud vein |

1.

Kvaliteetveinidega seotud mõisted Austraalias:

Mõiste

Kasutustingimused

Veiniliik (1)

Cream

Mõistega „cream” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mille aste on vähemalt 5 beaume. Vein on kahvatukollase või heleda merevaigu värvusega, rikkaliku ja magusa maitsega ja tavaliselt veinise kuni marjase aroomiga. Vein võib olla kokku segatud erinevatest aastakäikudest ja ei näita tavaliselt vanusest tulenevaid iseloomulikke omadusi. Laagerdumine toimub erinevates mahutites. Kangendamiseks kasutatakse Austraalia viinamarjaviina.

Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, kasutades solera süsteemi, mis hõlmab laagerdamist tammevaatides vähemalt kolme aasta jooksul.

Austraalia kangendatud vein

Crusted/Crusting

Mõistega „crusted/crusting” kirjeldatakse kangendatud veini, mille puhul pudelis võib tekkida sade.

Austraalia kangendatud vein

Ruby

Mõistega „ruby” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mida enne pudelisse villimist laagerdatakse ainult mõni aasta. Villimisel säilitab vein sügava rubiinpunase värvuse ja on tavaliselt robustse iseloomuga, täidlane ja marjane. Vein võib olla kokku segatud erinevatest aastakäikudest eesmärgiga säilitada värvuse ja lõhna algne iseloom. Kangendamiseks kasutatakse viinamarjaviina.

Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, mille laagerdamisprotsess hõlmab vähemalt neljakuist laagerdamist tammevaatides.

Austraalia kangendatud vein

Mõiste

Kasutustingimused

Veiniliik

Solera

Mõistega „solera” kirjeldatakse süsteemi, mille puhul kasutatakse erineva vanusega veini sisaldavaid tünne/vaate. Solera puhul võetakse veini vaadist, mis sisaldab vanimate aastakäikude veini segu. Kõik solera vaatides olevad veinid liiguvad vanusele vastavalt vaadirea võrra allapoole ja vaadirida, mis sisaldab noorimat veinisegu, täiendatakse uue veiniga. Protsessi tulemus on segu, mis olenevalt toote tüübist võib olla kahvatu õlekollase kuni tumeda merevaigu värvusega. Seda protsessi kasutatakse kangendatud veinide tootmiseks.

Austraalia kangendatud vein

Tawny

Mõistega „tawny” kirjeldatakse Austraalia kangendatud veini, mida enne pudelisse villimist laagerdatakse erinev arv aastaid. Villimisel on veinil puna-kuldne ehk tawny varjund. Need veinid peaksid kajastama aeglast laagerdamist, iseloom on pigem „arenenud” kui „värske” marjane. Sellegipoolest esineb sageli värske hästi arenenud „marjane” noore veini iseloom. Vein on tavaliselt kokku segatud erinevatest aastakäikudest, võib olla laagerdunud tammevaatides ja saavutab optimaalse vanuse enne müüki. Kangendamiseks kasutatakse viinamarjaviina.

Austraalia kangendatud vein

Vintage

Mõistega „vintage” kirjeldatakse Austraalia kangendatud valget veini, mis on toodetud ühest aastakäigust. Sellist kvaliteetveini iseloomustab suhteliselt pikaajaline pudelis küpsemine. Tal on tavaliselt sügav värvus, täidlane ja pehme iseloom. Kasutada tohib märget „vintage” koos vastava aastaarvuga. Selliseid veine iseloomustab võime pudelis aja jooksul paremaks muutuda ja talle on kasulik pikem kellerdamine. Selliseid veine laagerdatakse vähemalt kakskümmend kuud enne väljalaset. Kangendamiseks kasutatakse Austraalia viinamarjaviina.

Lisaks eelnevale toodetakse ekspordituru jaoks veini, mille laagerdamisprotsess hõlmab vähemalt neljakuist laagerdamist tammevaatides.

Austraalia kangendatud vein

| 2. | Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused kvaliteetveinide loetelus tehakse vastavalt artikliktes 29 ja 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused kvaliteetveinide loetelus tehakse vastavalt artikliktes 29 ja 30 sätestatud korrale.

---

(1)  Lepinguosalised tunnistavad, et Austraalia „kangendatud vein” on samaväärne nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 I lisa punktis 14 määratletud ühenduse tootega „liköörvein”.

VI LISA

Toote liik (osutatud artikli 20 lõike 3 punktis d)

| Mõisted | Veini jääksuhkru piirmäär |
| --- | --- |
| Dry | < 4 g/l või < 9 g/l, kui üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on < 2 gr alla jääksuhkru sisalduse |
| Medium dry | 4–12 gr/l |
| Medium sweet | 12–45 gr/l |
| Sweet | > 45 g/l |

Mõisted

Veini jääksuhkru piirmäär

Dry

< 4 g/l või < 9 g/l, kui üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on < 2 gr alla jääksuhkru sisalduse

Medium dry

4–12 gr/l

Medium sweet

12–45 gr/l

Sweet

> 45 g/l

| Mõisted | Vahuveini jääksuhkru piirmäär |
| --- | --- |
| Brut nature | < 3 g/l |
| Extra brut | 0–6 gr/l |
| Brut | 0–15 gr/l |
| Extra dry | 12–20 gr/l |
| Dry | 17–35 gr/l |
| Medium dry | 35–50 gr/l |
| Sweet | > 50 g/l |

Mõisted

Vahuveini jääksuhkru piirmäär

Brut nature

< 3 g/l

Extra brut

0–6 gr/l

Brut

0–15 gr/l

Extra dry

12–20 gr/l

Dry

17–35 gr/l

Medium dry

35–50 gr/l

Sweet

> 50 g/l

VII LISA

Loetelu viinamarjasortidest või nende sünonüümidest, mis sisaldavad ühenduse geograafilist tähist või koosnevad sellest ja mis võivad esineda Austraaliast pärit veinide etikettidel (osutatud artikli 22 lõikes 2)

| 1. | Viinamarjasordid või nende sünonüümid:
  Alicante Bouchet
  Auxerrois
  Barbera
  Carignan
  Carignane
  Chardonnay
  Pinot Chardonnay
  Orange Muscat
  Rhine Riesling
  Trebbiano
  Verdelho |
| --- | --- |

1.

Viinamarjasordid või nende sünonüümid:

Alicante Bouchet

Auxerrois

Barbera

Carignan

Carignane

Chardonnay

Pinot Chardonnay

Orange Muscat

Rhine Riesling

Trebbiano

Verdelho

| 2. | Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused viinamarjasortide või nende sünonüümide loetelus tehakse vastavalt artiklites 29 ja 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaliste või ühiskomitee poolt kokku lepitud muudatused viinamarjasortide või nende sünonüümide loetelus tehakse vastavalt artiklites 29 ja 30 sätestatud korrale.

VIII LISA

Teatavate tootmismeetodite määratlus (osutatud artikli 20 lõike 3 punktis i)

| 1. | Vein peab olema küpsenud, käärinud või laagerdunud tammevaadis, kui veini kirjelduses ja esitluses kasutatakse järgmisi mõisteid:







  „barrel aged”
  „barrel fermented”
  „barrel matured” | „oak aged”
  „oak fermented”
  „oak matured” | „wood aged”
  „wood fermented”
  „wood matured” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vein peab olema küpsenud, käärinud või laagerdunud tammevaadis, kui veini kirjelduses ja esitluses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„barrel aged”

„barrel fermented”

„barrel matured”

„oak aged”

„oak fermented”

„oak matured”

„wood aged”

„wood fermented”

„wood matured”

| 2. | Austraaliast pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel võib järgmisi mõisteid kasutada järgmistel tingimustel:






  „botrytis” (või samalaadne väljend) | vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel mõjutatud hallitusest Botrytis cinerea viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust |
| --- | --- | --- |
| „bottle fermented” | vein peab olema vahuvein, valmistatud kääritamisel pudelis, mis ei ole suurem kui 5 liitt, ja laagerdatud settel vähemalt 6 kuud |
| „noble late harvested” | vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel mõjutatud hallitusest Botrytis cinerea viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust |
| „special late harvested” | vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel kuivanud viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust. |

2.

Austraaliast pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel võib järgmisi mõisteid kasutada järgmistel tingimustel:

„botrytis” (või samalaadne väljend)

vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel mõjutatud hallitusest Botrytis cinerea viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust

„bottle fermented”

vein peab olema vahuvein, valmistatud kääritamisel pudelis, mis ei ole suurem kui 5 liitt, ja laagerdatud settel vähemalt 6 kuud

„noble late harvested”

vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel mõjutatud hallitusest Botrytis cinerea viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust

„special late harvested”

vein peab olema valmistatud värsketest küpsetest viinamarjadest, millest oluline osa on looduslikel tingimustel kuivanud viisil, mis tõstab marjade suhkrusisaldust.

| 3. | Kui veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatakse muid veini tootmisega seotud mõisteid, peab vein olema valmistatud vastavalt nende mõistete tähendusele, nii nagu neid üldiselt kasutavad ja mõistavad veinitootmismaa professionaalsed veinivalmistajad. |
| --- | --- |

3.

Kui veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatakse muid veini tootmisega seotud mõisteid, peab vein olema valmistatud vastavalt nende mõistete tähendusele, nii nagu neid üldiselt kasutavad ja mõistavad veinitootmismaa professionaalsed veinivalmistajad.

IX LISA

Veini kirjeldust, esitlust, pakendit või koostist käsitlev siseriiklik seadusandlus (osutatud artiklis 26)

AUSTRAALIA

Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 ja teisesed õigusaktid;

Trade Practices Act 1974;

Australia New Zealand Food Standards Code.

EUROOPA ÜHENDUS

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) V jaotis ning VII ja VIII lisa;

Komisjoni määrus (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas.

X LISA

Kontaktisikud (osutatud artiklis 31)

Kontaktisikutega seotud teabe muutustest teavitatakse õigeaegselt.

a)   AUSTRAALIA

| Tegevjuht |
| --- |
| Australian Wine and Brandy Corporation (Austraalia Veini- ja Brändiühing) |
| National Wine Centre (Riiklik Veinikeskus) |
| Botanic Road |
| ADELAIDE SA 5000 |
| Austraalia |
| (PO Box 2733 |
| KENT TOWN SA 5071 |
| Australia) |
| Tel: (+ 61)(8) 82282000 |
| Faks: (+ 61)(8) 82282022 |
| e-post: awbc@awbc.com.au |

Tegevjuht

Australian Wine and Brandy Corporation (Austraalia Veini- ja Brändiühing)

National Wine Centre (Riiklik Veinikeskus)

Botanic Road

ADELAIDE SA 5000

Austraalia

(PO Box 2733

KENT TOWN SA 5071

Australia)

Tel: (+ 61)(8) 82282000

Faks: (+ 61)(8) 82282022

e-post: awbc@awbc.com.au

b)   EUROOPA ÜHENDUS

Euroopa Komisjon

| Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat |
| --- |
| (EÜ–Austraalia veinikaubanduse leping) |
| B-1049 Bruxelles/B-1049 Brüssel |
| Belgia |
| Tel: (+ 32)(2) 295-3240 |
| Faks: (+ 32)(2) 295-7540 |
| e-post: agri-library@ec.europa.eu |

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat

(EÜ–Austraalia veinikaubanduse leping)

B-1049 Bruxelles/B-1049 Brüssel

Belgia

Tel: (+ 32)(2) 295-3240

Faks: (+ 32)(2) 295-7540

e-post: agri-library@ec.europa.eu

PROTOKOLL

KÄESOLEVAGA LEPIVAD LEPINGUOSALISED KOKKU JÄRGMISES:

| I. | 1. | Vastavalt lepingu artikli 5 lõike 1 punktile b annab ühendus loa importida oma territooriumile ja seal turustada Austraalia päritolu veine:






  a) | mille mineraalisisaldus kajastab Austraalia põllumajandusmaa looduslikku taset ja tuleneb headele veinivalmistustavadele vastavast tootmisest; |
| --- | --- | --- | --- |

I.

1.

Vastavalt lepingu artikli 5 lõike 1 punktile b annab ühendus loa importida oma territooriumile ja seal turustada Austraalia päritolu veine:

a)

mille mineraalisisaldus kajastab Austraalia põllumajandusmaa looduslikku taset ja tuleneb headele veinivalmistustavadele vastavast tootmisest;

| b) | mille üldhappesus viinhappes väljendatuna on madalam kui 3,5, kuid kõrgem kui 3,0 g/l, tingimusel et vein kannab II lisas nimetatud kaitstud geograafilist tähist; |
| --- | --- |

b)

mille üldhappesus viinhappes väljendatuna on madalam kui 3,5, kuid kõrgem kui 3,0 g/l, tingimusel et vein kannab II lisas nimetatud kaitstud geograafilist tähist;

| c) | mida Austraalia õigusaktide kohaselt kirjeldatakse ja esitletakse mõistega „botrytis” või muu sarnase väljendiga või väljendiga „noble late harvested” või „special late harvested”, ning mille:






  — | tegelik alkoholisisaldus on 8,5 mahuprotsenti või rohkem ja üldalkoholisisaldus üle 15 mahuprotsendi ilma rikastamiseta, |
| --- | --- | --- |

c)

mida Austraalia õigusaktide kohaselt kirjeldatakse ja esitletakse mõistega „botrytis” või muu sarnase väljendiga või väljendiga „noble late harvested” või „special late harvested”, ning mille:

—

tegelik alkoholisisaldus on 8,5 mahuprotsenti või rohkem ja üldalkoholisisaldus üle 15 mahuprotsendi ilma rikastamiseta,

| — | lenduvate hapete sisaldus ei ületa 25 milliekvivalenti liitri kohta (1,5 grammi liitri kohta), |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ei ületa 25 milliekvivalenti liitri kohta (1,5 grammi liitri kohta),

| — | vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 300 milligrammi liitri kohta, |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi sisaldus ei ületa 300 milligrammi liitri kohta,

tingimusel et vein kannab II lisas loetletud Austraalia geograafilist tähist;

| d) | mille üldalkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa 20 % ilma rikastamiseta, ilma et see piiraks lõike c esimest taanet, ja mille tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei erineks rohkem kui 0,8 mahuprotsenti analüüsi tulemusest, ilma et see piiraks kasutatud standardanalüüsimeetodi puhul kehtestatud lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

d)

mille üldalkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa 20 % ilma rikastamiseta, ilma et see piiraks lõike c esimest taanet, ja mille tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei erineks rohkem kui 0,8 mahuprotsenti analüüsi tulemusest, ilma et see piiraks kasutatud standardanalüüsimeetodi puhul kehtestatud lubatud hälbeid;

| e) | mille üldalkoholisisaldust väljendatakse mahuprotsendina kümnendiku täpsusega; |
| --- | --- |

e)

mille üldalkoholisisaldust väljendatakse mahuprotsendina kümnendiku täpsusega;

| f) | mille koostis on vastavuses uute või muudetud nõuetega, milles lepinguosalised või ühiskomitee on olenevalt olukorrast artikli 29 lõike 3 punktis a või artikli 30 lõike 3 punktis a sätestatud korras vastastikku kokku leppinud. |
| --- | --- |

f)

mille koostis on vastavuses uute või muudetud nõuetega, milles lepinguosalised või ühiskomitee on olenevalt olukorrast artikli 29 lõike 3 punktis a või artikli 30 lõike 3 punktis a sätestatud korras vastastikku kokku leppinud.

| 2. | Lõike 1 kohaldamisel peab veiniga kaasas olema Austraalia Veini- ja Brändiühingu (Australian Wine and Brandy Corporation) või Austraalia määratud muu pädeva asutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et vein on valmistatud Austraalia õigusnorme järgides. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaldamisel peab veiniga kaasas olema Austraalia Veini- ja Brändiühingu (Australian Wine and Brandy Corporation) või Austraalia määratud muu pädeva asutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et vein on valmistatud Austraalia õigusnorme järgides.

| II. | Vastavalt lepingu artikli 33 lõikele b ei kohaldata lepingut:






  1. | veini suhtes, mis on kuni 5-liitristes ühekorrasulguriga ja märgendatud mahutites, kui transporditav üldkogus (olenemata sellest, kas tegemist on eraldi saadetistega või mitte) ei ületa 100 liitt; |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt lepingu artikli 33 lõikele b ei kohaldata lepingut:

1.

veini suhtes, mis on kuni 5-liitristes ühekorrasulguriga ja märgendatud mahutites, kui transporditav üldkogus (olenemata sellest, kas tegemist on eraldi saadetistega või mitte) ei ületa 100 liitt;

| 2. | a) | reisijate isiklikus pagasis oleva veinikoguse suhtes, mis ei ületa 30 liitt reisija kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

reisijate isiklikus pagasis oleva veinikoguse suhtes, mis ei ületa 30 liitt reisija kohta;

| b) | kuni 30-liitriste koguste suhtes, mida üks üksikisik saadab teisele üksikisikule; |
| --- | --- |

b)

kuni 30-liitriste koguste suhtes, mida üks üksikisik saadab teisele üksikisikule;

| c) | veini suhtes, mis moodustab osa elukohta vahetavate üksikisikute varast; |
| --- | --- |

c)

veini suhtes, mis moodustab osa elukohta vahetavate üksikisikute varast;

| d) | messide jaoks mõeldud veini suhtes, nagu on määratletud kohaldatavates tollisätetes, tingimusel et kõnealused tooted on pakendatud kuni kaheliitristesse märgistatud mahutitesse, millel on ühekorrasulgur; |
| --- | --- |

d)

messide jaoks mõeldud veini suhtes, nagu on määratletud kohaldatavates tollisätetes, tingimusel et kõnealused tooted on pakendatud kuni kaheliitristesse märgistatud mahutitesse, millel on ühekorrasulgur;

| e) | maksimaalselt ühehektoliitriste veinikoguste suhtes, mida imporditakse teaduslike või tehniliste katsete tegemiseks; |
| --- | --- |

e)

maksimaalselt ühehektoliitriste veinikoguste suhtes, mida imporditakse teaduslike või tehniliste katsete tegemiseks;

| f) | diplomaatiliste, konsulaar- või muude sarnaste asutuste veini suhtes, mida imporditakse nende tollivaba soodustuse raames; |
| --- | --- |

f)

diplomaatiliste, konsulaar- või muude sarnaste asutuste veini suhtes, mida imporditakse nende tollivaba soodustuse raames;

| g) | veini suhtes, mida hoitakse pardavarudena rahvusvahelistel transpordivahenditel. |
| --- | --- |

g)

veini suhtes, mida hoitakse pardavarudena rahvusvahelistel transpordivahenditel.

Lõikes 1 nimetatud erandjuhtum ei tohi esineda koos ühe või mitme käesolevas lõikes nimetatud erandjuhtumiga.

Ühisdeklaratsioon veinivalmistustavade üle peetavate edasiste läbirääkimiste kohta

Kaaludes veinivalmistustavade, -menetluste ja veinide koostisele esitatavate nõuete rahvusvahelise reguleerimise erinevaid vorme, püüavad lepinguosalised uute veinivalmistustavade, -menetluste ja veinide koostisele esitatavate nõuete kasutuselevõtu suhtes kokkuleppimiseks leida vähem piiravat ja paindlikumat meetodit kui lepingu I jaotises sätestatud menetlused.

Lepinguosalised jätkavad selle teema arutamist ühiskomitee esimesel koosolekul pärast käesoleva ühisdeklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeva.

Ühisdeklaratsioon allergeenide märgistamise kohta

| 1. | Ilma et see piiraks lepingu artikli 26 kohaldamist, kinnitavad lepinguosalised järgmist:






  a) | ühendus võib nõuda veini kirjeldamisel ja esitlemisel allergeene käsitlevate kohustuslike üksikasjade lisamist, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (muudetud) ning |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks lepingu artikli 26 kohaldamist, kinnitavad lepinguosalised järgmist:

a)

ühendus võib nõuda veini kirjeldamisel ja esitlemisel allergeene käsitlevate kohustuslike üksikasjade lisamist, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (muudetud) ning

| b) | Austraalia võib nõuda veini kirjeldamisel ja esitlemisel kohustuslike üksikasjade lisamist teatavate koostisosade või ainete kohta, nagu on nõutud Austraalia ja Uus-Meremaa toidustandardite koodeksi (Australia New Zealand Food Standards Code) (muudetud) teise köite toidustandardis 1.2.3. |
| --- | --- |

b)

Austraalia võib nõuda veini kirjeldamisel ja esitlemisel kohustuslike üksikasjade lisamist teatavate koostisosade või ainete kohta, nagu on nõutud Austraalia ja Uus-Meremaa toidustandardite koodeksi (Australia New Zealand Food Standards Code) (muudetud) teise köite toidustandardis 1.2.3.

| 2. | Ilma et see piiraks lepingu artikli 4 kohaldamist,






  a) | lubab ühendus importida Austraalia territooriumilt pärit veini, mida on kirjeldatud ja esitletud vastavalt lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele ning |
| --- | --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks lepingu artikli 4 kohaldamist,

a)

lubab ühendus importida Austraalia territooriumilt pärit veini, mida on kirjeldatud ja esitletud vastavalt lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele ning

| b) | Austraalia lubab importida ühenduse territooriumilt pärit veini, mida on kirjeldatud ja esitletud vastavalt lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Austraalia lubab importida ühenduse territooriumilt pärit veini, mida on kirjeldatud ja esitletud vastavalt lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele.

| 3. | Lepinguosalised teevad koostööd oma veinide koostisosade märgistamist käsitlevate asjakohaste regulatiivsete nõuete ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised teevad koostööd oma veinide koostisosade märgistamist käsitlevate asjakohaste regulatiivsete nõuete ühtlustamiseks.

Ühisdeklaratsioon rahvusvahelise veinikaubandusega seotud dialoogi kohta

Maailma suurimate veinieksportijatena on Austraalial ja Euroopa Liidul ühine huvi rahvusvahelistele veiniturgudele juurdepääsu suurendamise ja nimetatud turgude laiendamise vastu ning nad püüavad leida koostöövõimalusi, et selgitada välja valdkondi, mille raames rakendada ühismeetmeid.

Lepinguosalised peavad teineteisega tõhusat dialoogi ülemaailmse veinikaubanduse soodustamiseks ja laiendamiseks. Nimetatud dialoog võiks hõlmata ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) Doha vooru pooleliolevaid kaubandusläbirääkimisi ning muudel rahvusvahelistel foorumitel peetavaid läbirääkimisi, mis avaldavad mõju ülemaailmsele veinikaubandusele.

Ühisdeklaratsioon tootmismeetodite kasutamise kohta

Edaspidi kaaluvad lepinguosalised teatavate VIII lisas loetletud tootmismeetodeid käsitlevate mõistete kasutamist kõikide Rahvusvahelise Veiniameti (Organisation Internationale de la Vigne et du Vin–OIV) soovituste valguses.

Ühisdeklaratsioon märgistamise kohta

Lepinguosalised tervitavad käesolevas lepingus veinide märgistamise kohta tehtud otsust.

Lepinguosalised rõhutavad käesoleva lepinguga loodud raamistiku olulisust seoses veinikaubandusega tulevikus tekkida võivate küsimuste lahendamisel.

Ühisdeklaratsioon lepingu artikli 13 lõike 3 punkti c kohta

Lepinguosalised kinnitavad, et mõistavad, et artikli 13 lõike 3 punktiga c ettenähtud kaitse sisaldab selliseid väljendeid nagu „méthode champenoise”.

Ühisdeklaratsioon sertifitseerimise kohta

Lepinguosalised kinnitavad, et mõistavad, et lihtsustatud sertifitseerimissätteid, millele on osutatud lepingu artikli 27 lõikes 1, ei kohaldata ühendusse eksporditava pakendamata veini suhtes.

Ühisdeklaratsioon „Retsina” veini kohta

Lepinguosalised märgivad järgmist:

| — | vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 I lisa punktile 13 on „Retsina” vein, mida valmistatakse üksnes Kreeka territooriumil süüria männi vaiguga töödeldud viinamarjavirdest. Süüria männi vaigu kasutamine on lubatud üksnes „Retsina” veini saamiseks vastavalt Kreekas kohaldatavate sätete tingimustele; |
| --- | --- |

—

vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 I lisa punktile 13 on „Retsina” vein, mida valmistatakse üksnes Kreeka territooriumil süüria männi vaiguga töödeldud viinamarjavirdest. Süüria männi vaigu kasutamine on lubatud üksnes „Retsina” veini saamiseks vastavalt Kreekas kohaldatavate sätete tingimustele;

| — | nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 IV lisa punkti 1 alapunkti n kohaselt kuulub süüria männi vaigu kasutamine ühenduses lubatud veinivalmistustavade hulka juhul, kui järgitakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1622/2000 artiklis 9 sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

—

nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 IV lisa punkti 1 alapunkti n kohaselt kuulub süüria männi vaigu kasutamine ühenduses lubatud veinivalmistustavade hulka juhul, kui järgitakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1622/2000 artiklis 9 sätestatud tingimusi;

| — | Austraaliasse võib ka edaspidi eksportida veini, mis kannab „Retsina” etiketti ja on valmistatud kooskõlas eespool nimetatud sätetega. |
| --- | --- |

—

Austraaliasse võib ka edaspidi eksportida veini, mis kannab „Retsina” etiketti ja on valmistatud kooskõlas eespool nimetatud sätetega.

EUROOPA ÜHENDUSE ÜHISDEKLARATSIOON

Kohustuslike üksikasjade kasutamise nõuded Austraaliale

Euroopa Ühendus tuletab meelde, et komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 (muudetud) artiklis 3 nõutakse lisaks muudele seikadele ka teatavate kohustuslike üksikasjate esitamist, mis peavad olema koondatud mahutil samasse vaatevälja. Austraaliast pärit veinide suhtes kinnitab Euroopa Ühendus, et kohustuslikud üksikasjad on ühes vaateväljas nõuetekohaselt esitatud siis, kui nimetatud üksikasju on võimalik samaaegselt lugeda ilma pudelit pööramata ning kui need eristuvad selgesti etiketi muust tekstilisest või pildilisest sisust. Euroopa Ühendus kinnitab, et kohustuslikke üksikasju võib teksti või pildiga eraldada ning need võivad olla esitatud ühel või enamal etiketil ühes vaateväljas.

Samuti kinnitab Euroopa Ühendus, et Austraalia võib esitada (kuid ei ole kohustatud seda tegema) samas vaateväljas ka kohustuslikud üksikasjad importija kohta ja partii numbri.

Teatavate üksikasjade kasutamise nõuded Austraaliale

Euroopa Ühendus tuletab meelde, et komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 (muudetud) artikli 34 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ühenduse eeskirjades nõutakse teatavate üksikasjade kasutamist või antakse selleks luba, näiteks teatavate veini turustamisega seotud isikute aadresside lisamine veinietiketile. Lisaks teatab Euroopa Ühendus, et Austraalia veinide kirjeldamisel ja esitamisel võib kasutada selliseid tavalisi ingliskeelseid sõnu nagu „doctor”, „mountain”, „sun” jne.

Õigusaktidega hõlmamata mõistete kasutamise nõuded Austraaliale

Euroopa Ühendus tuletab meelde, et ühenduse veine käsitlevate õigusaktidega, eriti nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (muudetud) VII ja VIII lisaga reguleeritakse kohustuslike ja valikuliste üksikasjade kasutamist ühenduse turul. Ühenduse õigusaktidega lubatakse lisaks ühenduse õigusaktidega selgesõnaliselt hõlmatud mõistetele kasutada ka muid mõisteid juhul, kui nimetatud mõisted on täpsed, kui puudub oht nende segiajamiseks ühenduse õigusaktidega hõlmatud mõistetega ja kui ettevõtjad saavad kahtluse tekkimisel nende täpsust tõendada.

Kooskõlas nimetatud õigusaktidega kinnitab Euroopa Ühendus, et Austraalia võib kasutada oma veinide kirjeldamisel ja esitlemisel lisaks lepinguga reguleeritud mõistetele ka muid mõisteid, kui nende kasutamine vastab Austraalia veinitootjatele kohaldatavatele eeskirjadele.

LÄBIRÄÄKIJATE ÜHENDATUD KAASKIRI

Brüssel, 1. detsember 2008

Lugupeetud härra

Mul on au viidata meie delegatsioonide hiljutistele läbirääkimistele, mille eesmärk oli Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubanduslepingu (edaspidi „leping”) sõlmimine.

Lepingu ja TRIP-lepingu artikli 24 lõike 1 vahelistest seostest

Lepinguosalised mõistavad käesoleva lepingu üle peetavaid läbirääkimisi ja lepingu kohaldamist kui kummagi lepingupoole vastavate kohustuste täitmist veini osas teise lepingupoole ees seoses intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping”) artikli 24 lõikega 1.

Teatavate kaitstud nimetuste staatusest

Lepinguosalised kinnitavad, et traditsioonilisi märkeid, veinisorte, müüginimetusi ja kvaliteetveinidega seotud mõisteid käsitlevad lepingu sätted ei moodusta ega tekita iseenesest intellektuaalomandi õigusi.

Geograafiliste tähiste kaitsest

Lepinguosalised kinnitavad, et mõistavad, et leping ei piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 3 kohaldamisel.

Austraalia kinnitab, et jätkab selle tagamist, et kui ühenduse geograafiline tähis, mida Austraalia kaitseb vastavalt käesolevale lepingule, on sisestatud kaitstud nimetuste registrisse, siis seda geograafilist tähist sisaldavat või sellest koosnevat kaubamärki, kui seda kasutatakse II lisas loetletud veini identifitseerimiseks, võib veini puhul kasutada või kaubamärkide registrisse kanda üksnes siis, kui nimetatud vein vastab ühenduses sätestatud geograafiliste tähiste kasutamise nõuetele.

Austraalia kinnitab, et vastavalt lepingu artiklile 19 võib lepingu artikli 15 loetelusse kuuluvat geograafilist tähist Austraalias kasutada ühendusest pärit veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks nimetatud artiklis sätestatud üleminekuperioodi vältel, kui vein vastab geograafilise tähise kasutamise nõuetele.

Geograafiliste tähiste ja registreeritud kaubamärkide vahelistest seostest

| 1. | Juhul, kui on tegemist geograafiliste tähistega, mis on kaitstud oma vastaval territooriumil pärast 26. jaanuari 1994, ja kui tarbijaid ei eksitata veini päritolu suhtes, on lepinguosalised kokku leppinud järgmises: |
| --- | --- |

1.

Juhul, kui on tegemist geograafiliste tähistega, mis on kaitstud oma vastaval territooriumil pärast 26. jaanuari 1994, ja kui tarbijaid ei eksitata veini päritolu suhtes, on lepinguosalised kokku leppinud järgmises:

| 1.1. | Austraalias registreeritud kaubamärkide „Ilya”, „Lienert of Mecklenburg”, „Lindauer”, „Salena Estate”, „The Bissy”, „Karloff” ja „Montana” kasutamist võib Austraalias jätkata. |
| --- | --- |

1.1.

Austraalias registreeritud kaubamärkide „Ilya”, „Lienert of Mecklenburg”, „Lindauer”, „Salena Estate”, „The Bissy”, „Karloff” ja „Montana” kasutamist võib Austraalias jätkata.

| 1.2. | Olenemata lepingu artikli 13 lõigetest 2 ja 5 ning lepingule lisatud kirjavahetuse „Geograafiliste tähiste kaitsest” teisest punktist võib jätkata ühenduses ja/või ühes või enamas selle liikmesriigis registreeritud kaubamärkide „Stonehaven Limestone Coast”, „John Peel”, „William Peel”, „Old Peel”, „South Coast” ja „Domaine de Fleurieu” kasutamist ühenduse ja/või asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

1.2.

Olenemata lepingu artikli 13 lõigetest 2 ja 5 ning lepingule lisatud kirjavahetuse „Geograafiliste tähiste kaitsest” teisest punktist võib jätkata ühenduses ja/või ühes või enamas selle liikmesriigis registreeritud kaubamärkide „Stonehaven Limestone Coast”, „John Peel”, „William Peel”, „Old Peel”, „South Coast” ja „Domaine de Fleurieu” kasutamist ühenduse ja/või asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| 1.3. | Miski lepingus ei takista kaubamärgiõiguse omanikul nende kaubamärkide kasutamist mujal, kus õigusnormid seda lubavad. |
| --- | --- |

1.3.

Miski lepingus ei takista kaubamärgiõiguse omanikul nende kaubamärkide kasutamist mujal, kus õigusnormid seda lubavad.

| 2. | Lepinguosalised märgivad, et lepingu artikli 13 lõiked 2 ja 5 ei mõjuta kaubamärke, mis ei sisalda lepingu asjaomastes lisades loetletud geograafilist tähist ega koosne sellest, ning seega võib nende kasutamist käesoleva lepingu kontekstis jätkata. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosalised märgivad, et lepingu artikli 13 lõiked 2 ja 5 ei mõjuta kaubamärke, mis ei sisalda lepingu asjaomastes lisades loetletud geograafilist tähist ega koosne sellest, ning seega võib nende kasutamist käesoleva lepingu kontekstis jätkata.

| 2.1. | Lepinguosalised on nõus seda küsimust vajaduse korral arutama lepingu artikli 30 alusel loodud EÜ ja Austraalia ühiskomitees. |
| --- | --- |

2.1.

Lepinguosalised on nõus seda küsimust vajaduse korral arutama lepingu artikli 30 alusel loodud EÜ ja Austraalia ühiskomitees.

| 3. | Lepinguosalised märgivad ka, et Austraalias kontrollitakse EÜ geograafilist tähist „Vittorio” Austraalias registreeritud kaubamärkide „Vittoria” and „Santa Vittoria” suhtes. Kui kõnealune protsess on lõppenud ja kõik sellest tekkida võinud küsimused lahendatud, annavad lepinguosalised oma parima, et EÜ ja Austraalia ühiskomitee kaudu kiiresti ajakohastada II lisa geograafiliste tähiste nimekirja |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised märgivad ka, et Austraalias kontrollitakse EÜ geograafilist tähist „Vittorio” Austraalias registreeritud kaubamärkide „Vittoria” and „Santa Vittoria” suhtes. Kui kõnealune protsess on lõppenud ja kõik sellest tekkida võinud küsimused lahendatud, annavad lepinguosalised oma parima, et EÜ ja Austraalia ühiskomitee kaudu kiiresti ajakohastada II lisa geograafiliste tähiste nimekirja

Kestus

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolev kirjavahetus kehtib seni, kuni kehtib leping.

Mul on au teha ettepanek, et käesolev kiri koos Teilt vastuseks saadud kirjaga, milles Te kinnitate, et Austraalia Valitsus jagab kirjas esitatud seisukohti, moodustaksid koos Euroopa Ühenduse ja Austraalia Valitsuse vahelise lepingu.

Lugupidamisega

Euroopa Ühenduse nimel

Image

Brüssel, 1. detsember 2008

Lugupeetud härra

Mul on au teatada, et sain täna kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Lepingu ja TRIP-lepingu artikli 24 lõike 1 vahelistest seostest

Lepinguosalised mõistavad käesoleva lepingu üle peetavaid läbirääkimisi ja lepingu kohaldamist kui kummagi lepingupoole vastavate kohustuste täitmist veini osas teise lepingupoole ees seoses intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) artikli 24 lõikega 1.

Teatavate kaitstud nimetuste staatusest

Lepinguosalised kinnitavad, et traditsioonilisi märkeid, veinisorte, müüginimetusi ja kvaliteetveinidega seotud mõisteid käsitlevad lepingu sätted ei moodusta ega tekita iseenesest intellektuaalomandi õigusi.

Geograafiliste tähiste kaitsest

Lepinguosalised kinnitavad, et mõistavad, et leping ei piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 3 kohaldamisel.

Austraalia kinnitab, et tagab jätkuvalt, et kui ühenduse geograafiline tähis, mida Austraalia kaitseb vastavalt käesolevale lepingule, on sisestatud kaitstud nimetuste registrisse, siis seda geograafilist tähist sisaldavat või sellest koosnevat kaubamärki, kui seda kasutatakse II lisas loetletud veini identifitseerimiseks, võib veini puhul kasutada või kaubamärkide registrisse kanda üksnes siis, kui nimetatud vein vastab ühenduses sätestatud geograafiliste tähiste kasutamise nõuetele.

Austraalia kinnitab, et vastavalt lepingu artiklile 19 võib lepingu artikli 15 loetelusse kuuluvat geograafilist tähist Austraalias kasutada ühendusest pärit veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks nimetatud artiklis sätestatud üleminekuperioodi vältel, kui vein vastab geograafilise tähise kasutamise nõuetele.

Geograafiliste tähiste ja registreeritud kaubamärkide vahelistest seostest

| 1. | Juhul, kui on tegemist geograafiliste tähistega, mis on kaitstud oma vastaval territooriumil pärast 26. jaanuari 1994, ja kui tarbijaid ei eksitata veini päritolu suhtes, on lepinguosalised kokku leppinud järgmises: |
| --- | --- |

1.

Juhul, kui on tegemist geograafiliste tähistega, mis on kaitstud oma vastaval territooriumil pärast 26. jaanuari 1994, ja kui tarbijaid ei eksitata veini päritolu suhtes, on lepinguosalised kokku leppinud järgmises:

| 1.1. | Austraalias registreeritud kaubamärkide „Ilya”, „Lienert of Mecklenburg”, „Lindauer”, „Salena Estate”, „The Bissy”, „Karloff” ja „Montana” kasutamist võib Austraalias jätkata. |
| --- | --- |

1.1.

Austraalias registreeritud kaubamärkide „Ilya”, „Lienert of Mecklenburg”, „Lindauer”, „Salena Estate”, „The Bissy”, „Karloff” ja „Montana” kasutamist võib Austraalias jätkata.

| 1.2. | Olenemata lepingu artikli 13 lõigetest 2 ja 5 ning lepingule lisatud kirjavahetuse „Geograafiliste tähiste kaitsest” teisest punktist võib jätkata ühenduses ja/või ühes või enamas selle liikmesriigis registreeritud kaubamärkide „Stonehaven Limestone Coast”, „John Peel”, „William Peel”, „Old Peel”, „South Coast” ja „Domaine de Fleurieu” kasutamist ühenduse ja/või asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

1.2.

Olenemata lepingu artikli 13 lõigetest 2 ja 5 ning lepingule lisatud kirjavahetuse „Geograafiliste tähiste kaitsest” teisest punktist võib jätkata ühenduses ja/või ühes või enamas selle liikmesriigis registreeritud kaubamärkide „Stonehaven Limestone Coast”, „John Peel”, „William Peel”, „Old Peel”, „South Coast” ja „Domaine de Fleurieu” kasutamist ühenduse ja/või asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| 1.3. | Miski lepingus ei takista kaubamärgiõiguse omanikul nende kaubamärkide kasutamist mujal, kus õigusnormid seda lubavad. |
| --- | --- |

1.3.

Miski lepingus ei takista kaubamärgiõiguse omanikul nende kaubamärkide kasutamist mujal, kus õigusnormid seda lubavad.

| 2. | Lepinguosalised märgivad, et lepingu artikli 13 lõiked 2 ja 5 ei mõjuta kaubamärke, mis ei sisalda lepingu asjaomastes lisades loetletud geograafilist tähist ega koosne sellest, ning seega võib nende kasutamist käesoleva lepingu kontekstis jätkata. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosalised märgivad, et lepingu artikli 13 lõiked 2 ja 5 ei mõjuta kaubamärke, mis ei sisalda lepingu asjaomastes lisades loetletud geograafilist tähist ega koosne sellest, ning seega võib nende kasutamist käesoleva lepingu kontekstis jätkata.

| 2.1. | Lepinguosalised on nõus seda küsimust vajaduse korral arutama lepingu artikli 30 alusel loodud EÜ ja Austraalia ühiskomitees. |
| --- | --- |

2.1.

Lepinguosalised on nõus seda küsimust vajaduse korral arutama lepingu artikli 30 alusel loodud EÜ ja Austraalia ühiskomitees.

| 3. | Lepinguosalised märgivad ka, et Austraalias kontrollitakse EÜ geograafilist tähist „Vittorio” Austraalias registreeritud kaubamärkide „Vittoria” and „Santa Vittoria” suhtes. Kui kõnealune protsess on lõppenud ja kõik sellest tekkida võinud küsimused lahendatud, annavad lepinguosalised oma parima, et EÜ ja Austraalia ühiskomitee kaudu kiiresti ajakohastada II lisa geograafiliste tähiste nimekirja |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised märgivad ka, et Austraalias kontrollitakse EÜ geograafilist tähist „Vittorio” Austraalias registreeritud kaubamärkide „Vittoria” and „Santa Vittoria” suhtes. Kui kõnealune protsess on lõppenud ja kõik sellest tekkida võinud küsimused lahendatud, annavad lepinguosalised oma parima, et EÜ ja Austraalia ühiskomitee kaudu kiiresti ajakohastada II lisa geograafiliste tähiste nimekirja

Kestus

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolev kirjavahetus kehtib seni, kuni kehtib leping.”

Mul on au kinnitada, et Austraalia Valitsus jagab Teie kirjas esitatud seisukohti ning et Teie kiri ja käesolev vastus moodustavad Austraalia Valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise lepingu.

Lugupidamisega

Austraalia nimel

Image

---

30.1.2009

| 30.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---