# Az Európai Unió L 15/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 15 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. január 20. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 15

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. január 20.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Központi Bank 24/2009/EK rendelete (2008. december 19.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2008/30) | 1 |
| | * | Az Európai Központi Bank 25/2009/EK rendelete (2008. december 19.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott szöveg) (EKB/2008/32) | 14 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Központi Bank 24/2009/EK rendelete (2008. december 19.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2008/30)

1

*

Az Európai Központi Bank 25/2009/EK rendelete (2008. december 19.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott szöveg) (EKB/2008/32)

14

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 20.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 24/2009/EK RENDELETE

(2008. december 19.)

az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról

(EKB/2008/30)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek biztosítása érdekében az Európai Központi Banknak („EKB”) – a nemzeti központi bankok („NKB-k”) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából következik, hogy az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok („PKV-k”) az adatszolgáltatói kör részét képezik az EKB egyebek között monetáris és bankstatisztika területén fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése alkalmazásában. Emellett a 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(1)

A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek biztosítása érdekében az Európai Központi Banknak („EKB”) – a nemzeti központi bankok („NKB-k”) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából következik, hogy az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok („PKV-k”) az adatszolgáltatói kör részét képezik az EKB egyebek között monetáris és bankstatisztika területén fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése alkalmazásában. Emellett a 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól.

| (2) | A PKV-kra vonatkozó adatok fő célja, hogy az EKB megfelelő statisztikával rendelkezzen az egy gazdasági területnek tekintett, a részt vevő tagállamokban működő PKV-alszektor pénzügyi tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(2)

A PKV-kra vonatkozó adatok fő célja, hogy az EKB megfelelő statisztikával rendelkezzen az egy gazdasági területnek tekintett, a részt vevő tagállamokban működő PKV-alszektor pénzügyi tevékenységeiről.

| (3) | A PKV-k és a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) értékpapírosítási tevékenységének szoros kapcsolata miatt szükség van az MPI-k és PKV-k részéről az egységes, egymást kiegészítő és integrált adatszolgáltatásra. Ezért az e rendeletnek megfelelően szolgáltatott statisztikai adatokat az MPI-kre, a monetáris pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről (átdolgozott változat) szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendeletben (2) az értékpapírosított hitelek tekintetében megállapított adatszolgáltatási követelményekkel együttesen kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(3)

A PKV-k és a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) értékpapírosítási tevékenységének szoros kapcsolata miatt szükség van az MPI-k és PKV-k részéről az egységes, egymást kiegészítő és integrált adatszolgáltatásra. Ezért az e rendeletnek megfelelően szolgáltatott statisztikai adatokat az MPI-kre, a monetáris pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről (átdolgozott változat) szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendeletben (2) az értékpapírosított hitelek tekintetében megállapított adatszolgáltatási követelményekkel együttesen kell vizsgálni.

| (4) | A PKV-k és az MPI-k integrált adatszolgáltatási megközelítése és az ebben a rendeletben előírt mentességek célja az adatszolgáltatók adatszolgáltatási terheinek minimumra csökkentése, valamint a PKV-k és az MPI-k statisztikai adatszolgáltatása átfedéseinek megelőzése. |
| --- | --- |

(4)

A PKV-k és az MPI-k integrált adatszolgáltatási megközelítése és az ebben a rendeletben előírt mentességek célja az adatszolgáltatók adatszolgáltatási terheinek minimumra csökkentése, valamint a PKV-k és az MPI-k statisztikai adatszolgáltatása átfedéseinek megelőzése.

| (5) | Az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy mentesítsék a PKV-kat azon adatszolgáltatási kötelezettség alól, amely az annak révén elért statisztikai előnyhöz képest ésszerűtlenül magas költséggel járna. |
| --- | --- |

(5)

Az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy mentesítsék a PKV-kat azon adatszolgáltatási kötelezettség alól, amely az annak révén elért statisztikai előnyhöz képest ésszerűtlenül magas költséggel járna.

| (6) | Habár a KBER alapokmányának 34.1. cikke alapján elfogadott rendeletek nem keletkeztetnek jogokat vagy kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamok tekintetében, a KBER alapokmány 5. cikke minden egyes tagállamra attól függetlenül irányadó, hogy bevezette-e az eurót. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy a KBER alapokmány 5. cikke az Európai Közösséget létrehozó szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, valamint a statisztika területén időben meg kell tenniük az előkészületeket arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak. |
| --- | --- |

(6)

Habár a KBER alapokmányának 34.1. cikke alapján elfogadott rendeletek nem keletkeztetnek jogokat vagy kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamok tekintetében, a KBER alapokmány 5. cikke minden egyes tagállamra attól függetlenül irányadó, hogy bevezette-e az eurót. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy a KBER alapokmány 5. cikke az Európai Közösséget létrehozó szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, valamint a statisztika területén időben meg kell tenniük az előkészületeket arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak.

| (7) | A PKV-kra a jövőben alkalmazni kell az EKB-nak a 2533/98/EK rendelet 7. cikkében megállapított szankciórendszerét, |
| --- | --- |

(7)

A PKV-kra a jövőben alkalmazni kell az EKB-nak a 2533/98/EK rendelet 7. cikkében megállapított szankciórendszerét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „PKV”: olyan vállalkozás, amely a közösségi vagy nemzeti jog alapján az alábbiak egyike alapján jött létre:






  i. | szerződésekre vonatkozó jog, alapkezelő társaságok által irányított közös alap formájában; |
| --- | --- | --- |

1.

„PKV”: olyan vállalkozás, amely a közösségi vagy nemzeti jog alapján az alábbiak egyike alapján jött létre:

i.

szerződésekre vonatkozó jog, alapkezelő társaságok által irányított közös alap formájában;

| ii. | vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok; |
| --- | --- |

ii.

vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok;

| iii. | társasági jog, nyilvános vagy zártkörű részvénytársaság formájában; |
| --- | --- |

iii.

társasági jog, nyilvános vagy zártkörű részvénytársaság formájában;

| iv. | bármely más hasonló mechanizmus, |
| --- | --- |

iv.

bármely más hasonló mechanizmus,

és amelynek alapvető tevékenysége a következő két kritérium mindegyikének megfelel:

| a) | egy vagy több értékpapírosítási tranzakciót kíván végrehajtani vagy hajt végre, és elhatárolt az eszközátruházó csődjének vagy más fizetésképtelenségének kockázatától; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több értékpapírosítási tranzakciót kíván végrehajtani vagy hajt végre, és elhatárolt az eszközátruházó csődjének vagy más fizetésképtelenségének kockázatától;

| b) | értékpapírokat, értékpapírosítási befektetési jegyeket, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat és/vagy pénzügyi származtatott eszközöket bocsát ki vagy szándékozik kibocsátani és/vagy jogi vagy közgazdasági értelemben tulajdonosa vagy tulajdonosa lehet a nyilvánosság számára vételre felajánlott vagy zártkörű kibocsátás keretében értékesített értékpapírok, értékpapírosítási befektetési jegyek, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok és/vagy pénzügyi származtatott eszközök kibocsátása mögött húzódó eszközöknek. |
| --- | --- |

b)

értékpapírokat, értékpapírosítási befektetési jegyeket, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat és/vagy pénzügyi származtatott eszközöket bocsát ki vagy szándékozik kibocsátani és/vagy jogi vagy közgazdasági értelemben tulajdonosa vagy tulajdonosa lehet a nyilvánosság számára vételre felajánlott vagy zártkörű kibocsátás keretében értékesített értékpapírok, értékpapírosítási befektetési jegyek, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok és/vagy pénzügyi származtatott eszközök kibocsátása mögött húzódó eszközöknek.

A következők egyike sem képezi részét a PKV fogalommeghatározásának:

| — | az MPI-k, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1. cikke értelmében véve, |
| --- | --- |

—

az MPI-k, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1. cikke értelmében véve,

| — | befektetési alapok („BA-k”), a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (3) értelmében véve; |
| --- | --- |

—

befektetési alapok („BA-k”), a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (3) értelmében véve;

| 2. | „értékpapírosítás”: olyan tranzakció vagy program, amelynek révén valamely eszköz vagy eszközcsoport átruházásra kerül az eszközátruházótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany részére, és/vagy az eszköz vagy eszközcsoport hitelkockázata vagy annak egy része áthárításra kerül az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany által kibocsátott értékpapírokba, értékpapírosítási befektetési jegyekbe, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokba és/vagy pénzügyi származtatott eszközökbe befektetőkre, és:






  a) | a hitelkockázat áthárítása esetében az átruházás a következő módon valósul meg:






  — | az értékpapírosított eszköz közgazdasági értelemben vett átruházása az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany részére. Ez az eszközátruházótól az értékpapírosított eszköz tulajdonjogának átruházásával vagy köztes részesedéssel történik, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

2.

„értékpapírosítás”: olyan tranzakció vagy program, amelynek révén valamely eszköz vagy eszközcsoport átruházásra kerül az eszközátruházótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany részére, és/vagy az eszköz vagy eszközcsoport hitelkockázata vagy annak egy része áthárításra kerül az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany által kibocsátott értékpapírokba, értékpapírosítási befektetési jegyekbe, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokba és/vagy pénzügyi származtatott eszközökbe befektetőkre, és:

a)

a hitelkockázat áthárítása esetében az átruházás a következő módon valósul meg:

—

az értékpapírosított eszköz közgazdasági értelemben vett átruházása az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany részére. Ez az eszközátruházótól az értékpapírosított eszköz tulajdonjogának átruházásával vagy köztes részesedéssel történik, vagy

| — | hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmussal; |
| --- | --- |

—

hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmussal;

és

| b) | amennyiben az ilyen értékpapírok, értékpapírosítási befektetési jegyek, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok és/vagy pénzügyi származtatott eszközök kibocsátására sor kerül, azok nem az eszközkibocsátó fizetési kötelezettségét képviselik; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az ilyen értékpapírok, értékpapírosítási befektetési jegyek, egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok és/vagy pénzügyi származtatott eszközök kibocsátására sor kerül, azok nem az eszközkibocsátó fizetési kötelezettségét képviselik;

| 3. | „eszközkibocsátó”: az eszközöknek vagy eszközök csoportjának és/vagy az eszközök vagy eszközök csoportja hitelkockázatának az értékpapírosító szervezetre való átruházója; |
| --- | --- |

3.

„eszközkibocsátó”: az eszközöknek vagy eszközök csoportjának és/vagy az eszközök vagy eszközök csoportja hitelkockázatának az értékpapírosító szervezetre való átruházója;

| 4. | „részt vevő tagállam”: olyan tagállam, amely bevezette az eurót; |
| --- | --- |

4.

„részt vevő tagállam”: olyan tagállam, amely bevezette az eurót;

| 5. | „nem részt vevő tagállam”: olyan tagállam, amely nem vezette be az eurót; |
| --- | --- |

5.

„nem részt vevő tagállam”: olyan tagállam, amely nem vezette be az eurót;

| 6. | „adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének értelmében vett adatszolgáltató; |
| --- | --- |

6.

„adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének értelmében vett adatszolgáltató;

| 7. | „rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének értelmében vett rezidens. E rendelet alkalmazásában és ha a jogi személy fizikai kiterjedéssel nem bír, rezidensi jogállása azon gazdasági terület révén kerül meghatározásra, amelynek joga szerint bejegyezték. Ha a jogalany nem bejegyzett, a jogi értelemben vett illetőséget használjuk ismérvként, nevezetesen az azon ország illetőségébe tartozik, amelynek joga a jogalany létrehozására és folyamatos fennállására irányadó; |
| --- | --- |

7.

„rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének értelmében vett rezidens. E rendelet alkalmazásában és ha a jogi személy fizikai kiterjedéssel nem bír, rezidensi jogállása azon gazdasági terület révén kerül meghatározásra, amelynek joga szerint bejegyezték. Ha a jogalany nem bejegyzett, a jogi értelemben vett illetőséget használjuk ismérvként, nevezetesen az azon ország illetőségébe tartozik, amelynek joga a jogalany létrehozására és folyamatos fennállására irányadó;

| 8. | „MPI”: a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1. cikke értelmében vett monetáris pénzügyi intézmény; |
| --- | --- |

8.

„MPI”: a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1. cikke értelmében vett monetáris pénzügyi intézmény;

| 9. | „részt vevő NKB”: azon részt vevő tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens; |
| --- | --- |

9.

„részt vevő NKB”: azon részt vevő tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens;

| 10. | „tevékenység megkezdése”: az értékpapírosításhoz kapcsolódó minden tevékenység, beleértve az előkészületi intézkedéseket, az olyan jogalany egyszerű létrehozása kivételével, amely a következő hat hónap során nem kezd értékpapírosítási tevékenységbe. A PKV által az értékpapírosítást követően tett minden, előre láthatóvá váló intézkedés a tevékenység megkezdését jelenti. |
| --- | --- |

10.

„tevékenység megkezdése”: az értékpapírosításhoz kapcsolódó minden tevékenység, beleértve az előkészületi intézkedéseket, az olyan jogalany egyszerű létrehozása kivételével, amely a következő hat hónap során nem kezd értékpapírosítási tevékenységbe. A PKV által az értékpapírosítást követően tett minden, előre láthatóvá váló intézkedés a tevékenység megkezdését jelenti.

2. cikk

Az adatszolgáltatók köre

(1)   Az adatszolgáltatói kört a valamely részt vevő tagállam területén rezidens PKV-k alkotják. Az adatszolgáltatói körre vonatkozik a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelezettség.

(2)   A tényleges adatszolgáltatói kört az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint teljes egészében mentesített PKV-k figyelmen kívül hagyásával kapott adatszolgáltatói kör alkotja. A tényleges adatszolgáltatói körre vonatkoznak a 4. cikkben megállapított adatszolgáltatási kötelezettségek, figyelemmel az 5. cikkben meghatározott eltérésekre. A tényleges adatszolgáltatói körbe tartoznak azok a PKV-k is, amelyek éves pénzügyi kimutatásaikat az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően jelentik, illetve azok, amelyekre az 5. cikk (5) bekezdése szerinti eseti adatszolgáltatási kötelezettségek vonatkoznak.

(3)   Ha valamely PKV nemzeti joga szerint nem rendelkezik jogi személyiséggel, a PKV képviseletére a jogszabályok szerint jogosult személyek, vagy alakszerű képviselet hiányában azok a személyek felelősek az e rendelet értelmében szükséges adatok jelentéséért, akik a nemzeti jog értelmében a PKV tevékenységéért felelősséggel tartoznak.

3. cikk

A PKV-k statisztikai célú jegyzéke

(1)   Az EKB Igazgatósága statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet az adatszolgáltatói kört alkotó PKV-król. A PKV-k benyújtják az NKB-knak azokat az adatokat, amelyeket az NKB-k a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról (átdolgozott változat) szóló iránymutatás módosításáról szóló, 2008. december 19-i EKB/2008/31 iránymutatásnak (4) megfelelően kérnek. Ezt a jegyzéket és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az érintett adatszolgáltatók kérésére a nyomtatott formát.

(2)   A PKV a tevékenysége megkezdésétől számított egy héten belül tájékoztatja az illetékes NKB-t létezéséről, függetlenül attól, hogy tervei szerint a rendelet értelmében történő adatszolgáltatásnak alanya lesz-e vagy sem.

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett jegyzék legutolsó hozzáférhető elektronikus változata hibás, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon jogalanyokkal szemben, amelyek nem tesznek eleget adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott követelmény teljesül és a jogalanyok jóhiszeműen bíztak a hibás jegyzékben.

4. cikk

Negyedéves statisztikai adatszolgáltatási követelmények és adatszolgáltatási szabályok

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör negyedévente, az I. és a II. mellékletnek megfelelően adatot szolgáltat az illetékes NKB-nak a PKV eszközei és forrásai tekintetében a negyedév végi állományokról, pénzügyi tranzakciókról, leírásokról/leértékelésekről.

(2)   Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként a PKV-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokról az (1) bekezdés értelmében szükséges adatokat mindaddig, amíg az (1) bekezdésben említett adatok levezethetők a III. mellékletben meghatározott, statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően.

(3)   A II. mellékletben megállapított adatszolgáltatási szabályok sérelme nélkül e rendelet értelmében a PKV valamennyi eszközét és forrását jelenteni kell a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (5) átültető, megfelelő nemzeti jogszabályban megállapított adatszolgáltatási szabályoknak megfelelően. A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvet (6) átültető, vonatkozó nemzeti jogszabályokban szereplő számviteli szabályok vonatkoznak azokra a PKV-kra, amelyekre nem terjed ki a 86/635/EGK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok hatálya. Az említett irányelveket átültető nemzeti jogszabályok hatálya alá nem tartozó PKV-kra vonatkozik minden más idevágó nemzeti vagy nemzetközi számviteli standard vagy gyakorlat.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdés alapján az eszközök piaci áron történő jelentése kötelező, az NKB-k mentesíthetik a PKV-t ezeknek az eszközöknek a piaci áron történő jelentése alól, amennyiben a PKV ezzel járó költségei ésszerűtlenül magasak lennének. Ebben az esetben a PKV a befektetői jelentések céljaira használt értékelési módszert alkalmazza.

(5)   Amennyiben a nemzeti piaci gyakorlatok szerint a rendelkezésre álló adatok a negyedéven belüli valamely időpontra vonatkoznak, ehelyett az NKB-k megengedhetik az adatszolgáltatóknak e negyedéves adatok jelentését, ha az adatok összehasonlíthatóak, és ha az ezen időpont és a negyedév vége között történt jelentős tranzakciókat figyelembe veszik.

(6)   Az (1) bekezdésben említett leírások/leértékelések helyett a PKV az illetékes NKB-val történő megegyezés alapján más olyan adatot is szolgáltathat, amely lehetővé teszi az NKB számára a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatok levezetését.

5. cikk

Mentességek

(1)   Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek a 4. cikkben meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól a következők szerint.

| a) | Az euroövezeti MPI-k által átruházott, lejárat, az adós szektora és területi illetékessége szerint részletezett hitelek tekintetében, és amennyiben az MPI-k továbbra is kezelik az értékpapírosított hiteleket a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet értelmében, az NKB mentességet engedélyezhet a PKV-knak az e hitelekre vonatkozó adatok jelentése alól. Ezeknek az adatoknak a jelentéséről a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet rendelkezik. |
| --- | --- |

a)

Az euroövezeti MPI-k által átruházott, lejárat, az adós szektora és területi illetékessége szerint részletezett hitelek tekintetében, és amennyiben az MPI-k továbbra is kezelik az értékpapírosított hiteleket a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet értelmében, az NKB mentességet engedélyezhet a PKV-knak az e hitelekre vonatkozó adatok jelentése alól. Ezeknek az adatoknak a jelentéséről a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet rendelkezik.

| b) | Az NKB-k mentesíthetik a PKV-ket – a teljes eszközállomány negyedév végi állományi adatainak negyedévenként történő jelentése kötelezettségének kivételével – az I. mellékletben meghatározott valamennyi adatszolgáltatási követelmény alól, feltéve, hogy a negyedéves összesített eszköz/forrás adatok számításakor figyelembe vett PKV-k legalább a PKV-k teljes eszközállományának 95 %-át teszik ki minden egyes részt vevő tagállamban. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden naptári év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni. |
| --- | --- |

b)

Az NKB-k mentesíthetik a PKV-ket – a teljes eszközállomány negyedév végi állományi adatainak negyedévenként történő jelentése kötelezettségének kivételével – az I. mellékletben meghatározott valamennyi adatszolgáltatási követelmény alól, feltéve, hogy a negyedéves összesített eszköz/forrás adatok számításakor figyelembe vett PKV-k legalább a PKV-k teljes eszközállományának 95 %-át teszik ki minden egyes részt vevő tagállamban. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden naptári év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.

| c) | Amennyiben a 4. cikkben említett adatok más statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti adatokból levezethetők a III. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően, valamint az a) és b) pont sérelme nélkül, az NKB-k az EKB-val folytatott konzultációt követően teljes egészében vagy részlegesen mentesíthetik az adatszolgáltatókat a rendelet I. mellékletében meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a 4. cikkben említett adatok más statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti adatokból levezethetők a III. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően, valamint az a) és b) pont sérelme nélkül, az NKB-k az EKB-val folytatott konzultációt követően teljes egészében vagy részlegesen mentesíthetik az adatszolgáltatókat a rendelet I. mellékletében meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól.

(2)   A PKV-k az illetékes NKB előzetes hozzájárulásával választhatják azt is, hogy nem élnek az (1) bekezdésben említett mentesség lehetőségével, és ehelyett eleget tesznek a 4. cikkben meghatározott, teljes körű adatszolgáltatás követelményeknek.

(3)   Az (1) bekezdés c) pontjának értelmében vett mentességet élvező PKV-k éves pénzügyi kimutatásaikat jelentik az illetékes NKB-nak, ha az nyilvános forrásokból nem elérhető, a tárgyidőszak végét követő hat hónapon belül vagy az ezt követő legkorábbi időpontban, a PKV területi illetékessége szerinti tagállam irányadó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően. Az illetékes NKB értesíti azokat a PKV-kat, amelyekre ez az adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik.

(4)   Az illetékes NKB visszavonja az (1) bekezdés c) pontja szerinti mentességet, ha három egymást követő adatszolgáltatási időszakban nem bocsátottak időben az illetékes NKB rendelkezésére az e rendeletben előírt statisztikai előírásoknak megfelelő minőségű adatokat, tekintet nélkül arra, hogy ez az érintett PKV-nak felróható-e. A PKV-k az azt követő legkésőbb három hónapon belül megkezdik a 4. cikkben meghatározott adatgyűjtést, hogy az illetékes NKB-tól értesítette az adatszolgáltatókat a mentesítés visszavonásáról.

(5)   A (3) bekezdés sérelme nélkül, az e rendeletben meghatározott követelmények teljesítése érdekében az NKB-k előírhatnak eseti adatszolgáltatási követelményeket az (1) bekezdés c) pontja szerinti mentességben részesített PKV-k számára. A PKV-k az eseti adatszolgáltatást az illetékes NKB erre irányuló kérésétől számított 15 munkanapon belül teljesítik.

6. cikk

Határidők

Az NKB-k a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig nyújtják be az EKB-nak az egyes részt vevő tagállamokban működő PKV-k pozícióit lefedő, negyedéves összevont eszköz és forrásadatokat. Az NKB-k határozzák meg azokat a határidőket, amelyeken belül az adatszolgáltatók adatainak be kell érkezniük.

7. cikk

Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok

(1)   A PKV-k megfelelnek azoknak az adatszolgáltatási követelményeknek, amelyek a III. mellékletében meghatározott, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és revíziókra vonatkozó minimum-előírásoknak megfelelően rájuk irányadóak.

(2)   Az NKB-k meghatározzák és bevezetik a tényleges adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási rendet, a nemzeti jellemzőknek megfelelően. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy ez az adatszolgáltatási rend biztosítsa az előírt statisztikai adatokat, és lehetővé tegye a III. mellékletben lefektetett, a koncepcionális megfelelésre, az adattovábbításra, pontosságra és revíziókra vonatkozó minimum-előírások betartásának pontos ellenőrzését.

8. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés

Az adatszolgáltatók által e rendelet alapján szolgáltatott adatok ellenőrzésére vagy kötelező jellegű gyűjtésére vonatkozó jogot az NKB-k gyakorolják, az EKB arra vonatkozó jogának sérelme nélkül, hogy e jogokat saját maga gyakorolja. Az NKB ezt a jogot különösen abban az esetben gyakorolja, ha a tényleges adatszolgáltatói körben szereplő valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet III. mellékletében az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és revíziókra vonatkozó minimum-előírásokat.

9. cikk

Első adatszolgáltatás

(1)   A tevékenységét legkésőbb 2009. március 24-én megkezdő PKV 2009. március végéig tájékoztatja az illetékes NKB-t létezéséről, függetlenül attól, hogy tervei szerint az e rendelet értelmében történő adatszolgáltatásnak alanya lesz-e vagy sem.

(2)   A tevékenységét 2009. március 24. után megkezdő PKV a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatja az illetékes NKB-t létezéséről.

(3)   A PKV-ra a 4. és 5. cikk értelmében vonatkozó adatszolgáltatási követelmények szerinti első adatszolgáltatás a 2009. decemberi adatokkal veszi kezdetét. Az első adatszolgáltatáskor csak állományokat kell jelenteni.

(4)   A tevékenységüket 2009. december 31. után megkezdő PKV-k az első adatszolgáltatás alkalmával egészen az eredeti értékpapírosítás időpontjáig visszamenőleg jelentenek negyedéves adatokat.

(5)   A tevékenységüket azt követően megkezdő PKV-k, hogy tagállamuk 2009. december 31. után bevezette az eurót, az első adatszolgáltatás alkalmával egészen az eredeti értékpapírosítás időpontjáig visszamenőleg jelentenek negyedéves adatokat.

10. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 19-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 14. oldalát.

2

(3)  HL L 211., 2007.8.11., 8. o.

3

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

4

(5)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

5

(6)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

6

---

I. MELLÉKLET

STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

1. táblázat

Állományok és tranzakciók

| | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Összesen |
| --- | --- |

D.

Összesen

MPI-k

Nem MPI-k – Összesen

Összesen

MPI-k

Nem MPI-k – Összesen

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidensek

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidensek

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125).

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125).

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15)

ebből PKV-k

ebből PKV-k

ESZKÖZÖK

| 1. | Betétek és hitelkövetelések |
| --- | --- |

1.

| 2. | Értékpapírosított hitelek |
| --- | --- |

2.

| 2a. | euroövezeti MPI mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2a.

euroövezeti MPI mint eszközátruházó

legfeljebb egy éves

1 és 5 év között

5 éven túli

| 2b. | euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2b.

euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó

| 2c. | euroövezeti EPK (1) és BTNYA (2) mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2c.

euroövezeti EPK (1) és BTNYA (2) mint eszközátruházó

| 2d. | euroövezeti NPV (3) mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2d.

euroövezeti NPV (3) mint eszközátruházó

| 2e. | nem euroövezeti eszközátruházó |
| --- | --- |

2e.

nem euroövezeti eszközátruházó

| 3. | Nem részvény értékpapírok
   (4) |
| --- | --- |

3.

legfeljebb egy éves

1 és 2 év között

2 éven túli

| 4. | Egyéb értékpapírosított eszközök |
| --- | --- |

4.

| 4a. | ebből euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó |
| --- | --- |

4a.

ebből euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó

| 4b. | ebből euroövezeti NPV mint eszközátruházó |
| --- | --- |

4b.

ebből euroövezeti NPV mint eszközátruházó

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pénzügyi származtatott ügyletek |
| --- | --- |

6.

| 7. | Reáleszközök |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

8.

FORRÁSOK

| 9. | Kapott hitelek és betétek |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok (4) |
| --- | --- |

10.

legfeljebb egy éves

1 és 2 év között

2 éven túli

| 11. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pénzügyi származtatott ügyletek |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

2. táblázat

Leírások/leértékelések

| | D. | Összesen |
| --- | --- | --- |

D.

ESZKÖZÖK

| 2. | Értékpapírosított hitelek |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Egyéb pénzügyi közvetítők, a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok kivételével.

(2)  Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok.

(3)  Nem pénzügyi vállalatok.

(4)  A 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az NKB-k választhatják ezeknek a tételeknek az értékpapíronként történő gyűjtését.

---

II. MELLÉKLET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. RÉSZ

Az instrumentumkategóriák meghatározása

Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankok („NKB-k”) e rendeletnek megfelelően átalakítanak nemzeti kategóriákra. A táblázat nem képezi az egyes pénzügyi instrumentumok listáját, és azok leírása nem kimerítő jellegű. A fogalommeghatározások a Közösségen belüli nemzeti és regionális számlák európai rendszerére (a továbbiakban: ESA 95) utalnak.

Valamennyi pénzügyi eszközt és forrást bruttó összegben kell jelenteni, azaz a pénzügyi eszközöket nem szabad a pénzügyi források levonásával jelenteni.

A. táblázat

Az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközei és forrásai instrumentumkategóriáinak meghatározása

ESZKÖZKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 1. | Betétek és hitelkövetelések |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

1.

Betétek és hitelkövetelések

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e tétel az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) által a hitelfelvevők részére nyújtott pénzeszközök, amelyek nem jelennek meg dokumentum formájában, vagy amelyeket egyetlen dokumentum képvisel, még akkor is, ha az már forgathatóvá vált.

Ez a következő tételeket tartalmazza:

| — | monetáris pénzügyi intézményeknél (MPI-k) elhelyezett betétek |
| --- | --- |

—

monetáris pénzügyi intézményeknél (MPI-k) elhelyezett betétek

| — | PKV-knak nyújtott hitelek |
| --- | --- |

—

PKV-knak nyújtott hitelek

| — | a fordított visszavásárlási ügyletek és a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés alapján fennálló követelések. |
| --- | --- |

—

a fordított visszavásárlási ügyletek és a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés alapján fennálló követelések.

A PKV-k által megvásárolt értékpapírok ellenében kifizetett készpénz vagy a készpénzfedezet mellett történő értékpapír-kölcsönzés ellentétele (lásd a 9. kategóriát)

Ez a tétel szintén tartalmazza a fizetésre általánosan használt, forgalomban levő euro- és külföldi bankjegyek és pénzérmék állományait.

| 2. | Értékpapírosított hitelek |
| --- | --- |

2.

Értékpapírosított hitelek

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában ez a tétel az adatszolgáltatók által a hitelfelvevők részére nyújtott és az eszközátruházótól megszerzett pénzeszközöket jelenti. Ezekről a pénzeszközökről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve ezeket egyetlen dokumentum képviseli, még akkor is, ha az már forgathatóvá vált. Ez a kategória az alábbiakat is magában foglalja:

| — | harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing: a pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (a továbbiakban: lízingbe adó) egy harmadik személynek (a továbbiakban: lízingbe vevő) kölcsönad az instrumentum gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az instrumentum költségeit, valamint az instrumentum értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az instrumentum használatából nyerhető összes hasznot, és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai alkalmazásban a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik, amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik a tartós használati cikk megvásárlása. A lízingbe adóként eljáró eszközátruházó által nyújtott pénzügyi lízinget az eszközök között az „értékpapírosított hitelek” sorban kell kimutatni. A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) egyáltalán nem kell kimutatni |
| --- | --- |

—

harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing: a pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (a továbbiakban: lízingbe adó) egy harmadik személynek (a továbbiakban: lízingbe vevő) kölcsönad az instrumentum gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az instrumentum költségeit, valamint az instrumentum értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az instrumentum használatából nyerhető összes hasznot, és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai alkalmazásban a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik, amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik a tartós használati cikk megvásárlása. A lízingbe adóként eljáró eszközátruházó által nyújtott pénzügyi lízinget az eszközök között az „értékpapírosított hitelek” sorban kell kimutatni. A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) egyáltalán nem kell kimutatni

| — | a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek: azon hitelek minősülnek rossz hitelnek, amelyek esetében a visszafizetés határideje lejárt vagy a hitel valamilyen egyéb okból bizonytalanná vált |
| --- | --- |

—

a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek: azon hitelek minősülnek rossz hitelnek, amelyek esetében a visszafizetés határideje lejárt vagy a hitel valamilyen egyéb okból bizonytalanná vált

| — | nem forgatható értékpapírok állománya: olyan értékpapírok, amelyek nem részvények vagy egyéb részesedések, és amelyek nem forgathatók és nem értékesíthetők másodlagos értékpapírpiacokon, lásd még az „eladható hiteleket” |
| --- | --- |

—

nem forgatható értékpapírok állománya: olyan értékpapírok, amelyek nem részvények vagy egyéb részesedések, és amelyek nem forgathatók és nem értékesíthetők másodlagos értékpapírpiacokon, lásd még az „eladható hiteleket”

| — | eladható hitelek: a de facto forgathatóvá vált hiteleket az „eszközök” között az „értékpapírosított hitelek” sorban kell kimutatni, feltéve, hogy létüket továbbra is egyetlen dokumentum bizonyítja, és amelyeket főszabályként csak esetenként hoznak kereskedelmi forgalomba |
| --- | --- |

—

eladható hitelek: a de facto forgathatóvá vált hiteleket az „eszközök” között az „értékpapírosított hitelek” sorban kell kimutatni, feltéve, hogy létüket továbbra is egyetlen dokumentum bizonyítja, és amelyeket főszabályként csak esetenként hoznak kereskedelmi forgalomba

| — | betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés: az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés – például betétek/hitelek – kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz vagy az „értékpapírosított hitelek”, vagy a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, az instrumentum jellegének megfelelően. Amennyiben a PKV állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg. |
| --- | --- |

—

betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés: az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés – például betétek/hitelek – kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz vagy az „értékpapírosított hitelek”, vagy a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, az instrumentum jellegének megfelelően. Amennyiben a PKV állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg.

Az értékpapírosított hiteleket a következő szabályoknak megfelelően kell jelenteni:

| — | az euroövezeti MPI eszközátruházótól származó, nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tekintetében lejárat szerinti részletezés szükséges. Ez a hitel nyújtásakor érvényes lejáratot jelenti, azaz az eredeti lejáratot, és arra a rögzített időtartamra utal, amelyen belül a hitelt vissza kell fizetni |
| --- | --- |

—

az euroövezeti MPI eszközátruházótól származó, nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tekintetében lejárat szerinti részletezés szükséges. Ez a hitel nyújtásakor érvényes lejáratot jelenti, azaz az eredeti lejáratot, és arra a rögzített időtartamra utal, amelyen belül a hitelt vissza kell fizetni

| — | a hiteleket névértéken kell jelenteni, még abban az esetben is, ha azokat az eszközátruházótól más áron vették meg. A névérték és a vételi ár közötti különbség ellentételét az „fennmaradó források” sorban kell kimutatni. |
| --- | --- |

—

a hiteleket névértéken kell jelenteni, még abban az esetben is, ha azokat az eszközátruházótól más áron vették meg. A névérték és a vételi ár közötti különbség ellentételét az „fennmaradó források” sorban kell kimutatni.

Ebbe a tételbe tartoznak az értékpapírosított hitelek, tekintet nélkül arra, hogy az irányadó számviteli gyakorlat előírja-e a hiteleknek az adatszolgáltató mérlegében történő kimutatását.

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok

A nem „részvények és egyéb részesedések” formájában megjelenő olyan értékpapírok állománya, amelyek forgathatók, és amelyekkel rendszerint másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve a piacon ezeket kompenzációs célokra lehet felhasználni, és amelyek birtoklása nem biztosít semmiféle tulajdonosi jogosultságot a kibocsátó intézménnyel szemben.

E tételbe az alábbiak tartoznak:

| — | olyan – dokumentumokkal való bizonyítástól függetlenül – értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár |
| --- | --- |

—

olyan – dokumentumokkal való bizonyítástól függetlenül – értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár

| — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fennálló, alárendelt követelés. |
| --- | --- |

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fennálló, alárendelt követelés.

Az értékpapír-kölcsönzési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani, és azok nem helyezhetők át az azokat ideiglenesen megszerző mérlegébe, ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására, és annak megtétele nem egyszerűen opció (lásd még a 9. kategóriát). Ha az ideiglenes megszerző az értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges értékpapír-adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfólió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe.

A nem részvény értékpapírok állományai tekintetében lejárat szerinti részletezés szükséges. Ez a kibocsátáskori lejárat, azaz az eredeti lejárat, és a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött élettartamát jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza.

Ebbe a tételbe tartoznak az értékpapírosított nem részvény értékpapírok, tekintet nélkül arra, hogy az irányadó számviteli gyakorlat előírja-e az értékpapíroknak az adatszolgáltató mérlegében történő kimutatását.

| 4. | Egyéb értékpapírosított eszközök |
| --- | --- |

4.

Egyéb értékpapírosított eszközök

Ebbe a tételbe tartoznak a 2. és 3. kategóriában nem szereplő értékpapírosított eszközök – úgymint az adó-visszatérítések vagy kereskedelmi hitelek –, tekintet nélkül arra, hogy az irányadó számviteli gyakorlat előírja-e az eszközöknek az adatszolgáltató mérlegében történő kimutatását.

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

Részvények és egyéb részesedések

Értékpapír-állományok, amelyek társaságokban vagy kvázitársaságokban szerzett tulajdonosi jogokat képviselnek. Ezek az értékpapírok általában jogot biztosítanak birtokosaiknak a társaságok vagy kvázitársaságok profitjából és felszámolás esetére saját tőkéjéből való részesedésre.

| 6. | Pénzügyi származtatott eszközök |
| --- | --- |

6.

Pénzügyi származtatott eszközök

E tétel alatt az alábbi összes pénzügyi származtatott eszközt jelenteni kell:

| — | opciók |
| --- | --- |

—

opciók

| — | opciós utalványok |
| --- | --- |

—

opciós utalványok

| — | tőzsdei határidős ügyletek |
| --- | --- |

—

tőzsdei határidős ügyletek

| — | swapügyletek, különösen a nem teljesítéskori csereügyletek. |
| --- | --- |

—

swapügyletek, különösen a nem teljesítéskori csereügyletek.

A származtatott szerződésekből eredő jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni.

Ez a tétel nem tartalmazza azokat a pénzügyi származtatott ügyleteket, amelyeket a nemzeti szabályok szerint nem kell a mérlegben kimutatni.

| 7. | Reáleszközök |
| --- | --- |

7.

Reáleszközök

Ebbe a tételbe tartoznak a tárgyi befektetett eszközök, pl. lakásokba, egyéb épületekbe és építményekbe, nem lakás céljára szolgáló épületekbe történő befektetés.

| 8. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

8.

Fennmaradó eszközök

Ez a mérleg eszközoldalán fennmaradó, „máshol nem említett eszközök”-ként meghatározott tétel. Ez az alábbiakat foglalhatja magában:

| — | a betétek és hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés |
| --- | --- |

—

a betétek és hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés

| — | a nem részvény értékpapírok után járó felhalmozott kamat |
| --- | --- |

—

a nem részvény értékpapírok után járó felhalmozott kamat

| — | reáleszközök felhalmozott bérleti díja |
| --- | --- |

—

reáleszközök felhalmozott bérleti díja

| — | a PKV-k főtevékenységéhez nem kapcsolódó követelések. |
| --- | --- |

—

a PKV-k főtevékenységéhez nem kapcsolódó követelések.

FORRÁSKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 9. | Kapott hitelek és betétek |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

9.

Kapott hitelek és betétek

A forgatható értékpapírok kibocsátásából eredő tartozások kivételével a PKV-k hitelezőkkel szemben fennálló tartozásai. Ez a tétel az alábbiakat foglalja magában:

| — | hitelek: az adatszolgáltató PKV-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel, még akkor is, ha az már forgathatóvá vált |
| --- | --- |

—

hitelek: az adatszolgáltató PKV-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel, még akkor is, ha az már forgathatóvá vált

| — | a PKV-k által kibocsátott, nem forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok: az instrumentumokat „nem forgatható”-ként lehet említeni olyan értelemben, hogy az ilyen értékpapírok tulajdonjogának átruházása korlátozott, ami jelentheti azt, hogy ezeket nem lehet értékpapírpiacon forgalmazni vagy – bár technikailag forgatható papírokról van szó – megfelelő szervezett piac hiányában ténylegesen nem lehet azokkal kereskedni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható értékpapírok a későbbiekben forgathatóvá válnak, és azokkal másodlagos értékpapírpiacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé |
| --- | --- |

—

a PKV-k által kibocsátott, nem forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok: az instrumentumokat „nem forgatható”-ként lehet említeni olyan értelemben, hogy az ilyen értékpapírok tulajdonjogának átruházása korlátozott, ami jelentheti azt, hogy ezeket nem lehet értékpapírpiacon forgalmazni vagy – bár technikailag forgatható papírokról van szó – megfelelő szervezett piac hiányában ténylegesen nem lehet azokkal kereskedni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható értékpapírok a későbbiekben forgathatóvá válnak, és azokkal másodlagos értékpapírpiacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé

| — | repók: az adatszolgáltató által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért cserébe kapott készpénz ellentétele, amelyekre az adatszolgáltató azt a határozott kötelezettséget vállalta, hogy ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárol. Az adatszolgáltatók által harmadik személy („ideiglenes megszerző”) részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket ebben a sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy az adatszolgáltatók az egész művelet lebonyolítása során megtartják az ügylet alapját képező értékpapírokhoz fűződő összes kockázatot és előnyt.
  A repóügyletek alábbi összes változatát itt kell kimutatni:






  — | harmadik személy részére értékpapíroknak készpénzbiztosíték mellett történő kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek |
| --- | --- | --- |

—

repók: az adatszolgáltató által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért cserébe kapott készpénz ellentétele, amelyekre az adatszolgáltató azt a határozott kötelezettséget vállalta, hogy ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárol. Az adatszolgáltatók által harmadik személy („ideiglenes megszerző”) részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket ebben a sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy az adatszolgáltatók az egész művelet lebonyolítása során megtartják az ügylet alapját képező értékpapírokhoz fűződő összes kockázatot és előnyt.

A repóügyletek alábbi összes változatát itt kell kimutatni:

—

harmadik személy részére értékpapíroknak készpénzbiztosíték mellett történő kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek

| — | harmadik személy részére eladási/visszavásárlási szerződés formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek |
| --- | --- |

—

harmadik személy részére eladási/visszavásárlási szerződés formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek

A repó típusú ügyletek mögött húzódó értékpapírokat a 3. „Nem részvény értékpapírok” eszköztétel szabályai szerint kell kimutatni.

Az arany készpénzfedezet mellett történő ideiglenes átruházásával járó műveleteket is ebben a tételben kell kimutatni.

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

10.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

A PKV-k által kibocsátott, nem a „részvény és egyéb részesedés” kategóriába tartozó értékpapírok, amelyek rendszerint forgathatók, és amelyekkel másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve amelyek a piacon jóváírásra használhatók, és amelyek birtokosai nem szereznek semmiféle tulajdonosi jogot a kibocsátó intézménnyel szemben. Ez a tétel egyebek között magában foglalja a következő formában megjelenő eszközöket:

| — | eszközalapú értékpapírok |
| --- | --- |

—

eszközalapú értékpapírok

| — | hitelkockázatokhoz kötött kötvények. |
| --- | --- |

—

hitelkockázatokhoz kötött kötvények.

| 11. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

11.

Tőke és tartalékok

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategória azon összegekből áll, amelyek az adatszolgáltatók által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott alaptőkéből erednek, képviselve a PKV-kban más birtokosok tulajdonosi jogait és általában a PKV eredményéből és felszámolás esetére saját tőkéjéből a részesedésre való jogosultságot. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy tőkéből származó, a jövőben várhatóan szükséges kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltatók által félretett összegek is. Ez a tétel tartalmazza a következőket:

| — | saját tőke |
| --- | --- |

—

saját tőke

| — | fel nem osztott eredmény vagy pénzeszközök |
| --- | --- |

—

fel nem osztott eredmény vagy pénzeszközök

| — | a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges és általános céltartalékok, |
| --- | --- |

—

a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges és általános céltartalékok,

| — | értékpapírosítási befektetési jegyek. |
| --- | --- |

—

értékpapírosítási befektetési jegyek.

| 12. | Pénzügyi származtatott eszközök |
| --- | --- |

12.

Pénzügyi származtatott eszközök

Lásd a 6. kategóriát.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

Fennmaradó források

Ez mérleg forrásoldalán fennmaradó, „máshol nem említett források”-ként meghatározott tétel.

Ez az alábbiakat foglalhatja magában:

| — | a betétek és kölcsönök után járó, felhalmozott kamattartozás |
| --- | --- |

—

a betétek és kölcsönök után járó, felhalmozott kamattartozás

| — | a PKV-k fő üzleti tevékenységéhez nem kapcsolódó fizetendő összegek, azaz a szállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási hozzájárulások stb. |
| --- | --- |

—

a PKV-k fő üzleti tevékenységéhez nem kapcsolódó fizetendő összegek, azaz a szállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási hozzájárulások stb.

| — | harmadik személyekkel szembeni kötelezettségeket, azaz nyugdíjakat, osztalékokat, stb. képviselő céltartalékok |
| --- | --- |

—

harmadik személyekkel szembeni kötelezettségeket, azaz nyugdíjakat, osztalékokat, stb. képviselő céltartalékok

| — | a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírkölcsönökből eredő nettó pozíciók |
| --- | --- |

—

a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírkölcsönökből eredő nettó pozíciók

| — | értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek |
| --- | --- |

—

értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek

| — | a hitelek tekintetében az átértékelési kiigazítások ellentételei, azaz a hitelek névértéke és vételára közötti különbségek. |
| --- | --- |

—

a hitelek tekintetében az átértékelési kiigazítások ellentételei, azaz a hitelek névértéke és vételára közötti különbségek.

2. RÉSZ

A szektorok meghatározása

Az ESA 95 szolgál a szektorbesorolás alapjául. A részt vevő tagállamok területén található ügyfeleket az FKV-k, befektetési alapok (BA-k) és MPI-k statisztikai célokat szolgáló jegyzékével és az ügyfeleknek az Európai Központi Bank monetáris-pénzügyi intézményi és piaci statisztikai szektor kézikönyvében (Útmutató az ügyfelek szektorális besorolásához) meghatározott statisztikai azonosítására szolgáló útmutatásokkal összhangban azok szektora szerint azonosítják.

B. táblázat

A szektorok meghatározása

| Szektor | Meghatározás |
| --- | --- |
| 1. | MPI-k |

Szektor

Meghatározás

1.

MPI-k

Rezidens nemzeti központi bankok, a közösségi joganyagban meghatározott rezidens pénzügyi intézmények, továbbá minden más rezidens pénzügyi intézmény, amelynek üzleti tevékenysége betétek és/vagy betétek közeli helyettesítőinek gyűjtése monetáris pénzügyi intézménynek nem minősülő egységektől, és hitelek nyújtása saját számlára (legalább gazdasági értelemben), és/vagy értékpapírokba történő befektetés (a monetáris pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről (átdolgozott változat) szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelet)

| 2. | Államháztartás |
| --- | --- |

2.

Államháztartás

Olyan rezidens egységek, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt, nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak (lásd ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés)

| 3. | Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők |
| --- | --- |

3.

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők

Pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok (a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége források pénzügyi közvetítése nem készpénz, betétek és/vagy betétek közeli helyettesítői formájában az MPI-k körén kívül eső intézményi egységektől (lásd ESA 95, 2.53–2.56. bekezdés). A befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendeletben szereplő fogalommeghatározás szerinti BA-k és az e rendeletben meghatározott PKV-k is ebbe a szektorba tartoznak. Ugyancsak ide tartozik valamennyi pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző pénzügyi vállalkozás és kvázi-vállalkozás, amelyek alapvetően pénzügyi kiegészítő tevékenységet végeznek (lásd ESA 95, 2.57–2.59. bekezdés)

| 4. | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok |
| --- | --- |

4.

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

Pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek alapvető tevékenysége a kockázatok közös vállalásával összefüggésben végzett pénzügyi közvetítés (lásd ESA 95, 2.60–2.67. bekezdés)

| 5. | Nem pénzügyi vállalatok |
| --- | --- |

5.

Nem pénzügyi vállalatok

Olyan vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem pénzügyi közvetítéssel, hanem elsődlegesen piaci áruk előállításával és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak (lásd ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés)

| 6. | Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények |
| --- | --- |

6.

Háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények

Egyének és egyének csoportjai mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, amennyiben tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak a háztartásokat segítő azon nonprofit intézmények, amelyek nem piaci árukat állítanak elő és nem piaci szolgáltatásokat nyújtanak a háztartások meghatározott csoportjai számára (lásd ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés)

3. RÉSZ

Pénzügyi tranzakciók fogalommeghatározása

Az ESA 95-nek megfelelően pénzügyi tranzakció a pénzügyi eszközök nettó beszerzése vagy a kötelezettségek nettó keletkezése az összes pénzügyi instrumentum típus tekintetében, azaz a tárgyidőszakban előfordult összes pénzügyi tranzakció összege. Az egyes tranzakciók értékelési módszerének azt az értéket kell figyelembe vennie, amelyen az eszközöket megszerezték/átruházták, és amelyen a források keletkeztek, illetve azok felszámolási vagy csereértékén. A pénzügyi tranzakcióknak elvileg ennek a módszertannak kell megfelelniük. A leírások/leértékelések és az átértékelési változások nem képezik a pénzügyi tranzakciók részét.

4. RÉSZ

Leírások/leértékelések fogalommeghatározása

A leírások/leértékelések a mérlegben szereplő hitelek értékében beálló olyan változások hatásaiként kerülnek meghatározásra, amelyeket a hitelek leírásának/leértékelésének alkalmazása idéz elő. A hitelek harmadik személy részére történő eladásakor vagy átruházásakor elismert leírását/leértékelését – amennyiben ez megállapítható – szintén jelenteni kell. A leírások arra az eseményre utalnak, amikor a hitelt értéktelen eszköznek tekintik és kivezetik a mérlegből. A leértékelések arra az eseményre utalnak, amikor úgy tekintik, hogy a hitel nem kerül teljes egészében visszafizetésre, és annak mérlegben nyilvántartott értékét csökkentik.

---

III. MELLÉKLET

A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUM-ELŐÍRÁSOK

Az adatszolgáltatók az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek való megfelelés érdekében a következő minimum-előírásokat kötelesek követni.

| 1. | Az adattovábbítás minimum-előírásai:






  a) | a beszámolókat időben és az illetékes nemzeti központi bankok (NKB-k) által előírt határidőkön belül kell eljuttatni az NKB-khoz |
| --- | --- | --- |

1.

Az adattovábbítás minimum-előírásai:

a)

a beszámolókat időben és az illetékes nemzeti központi bankok (NKB-k) által előírt határidőkön belül kell eljuttatni az NKB-khoz

| b) | a statisztikai adatszolgáltatás alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek |
| --- | --- |

b)

a statisztikai adatszolgáltatás alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek

| c) | meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személyeket |
| --- | --- |

c)

meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személyeket

| d) | be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat. |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat.

| 2. | A pontosság minimum-előírásai:






  a) | adott esetben teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek, pl. az eszközöknek és kötelezettségeknek egyensúlyban kell lenniük, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel |
| --- | --- | --- |

2.

A pontosság minimum-előírásai:

a)

adott esetben teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek, pl. az eszközöknek és kötelezettségeknek egyensúlyban kell lenniük, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel

| b) | az adatszolgáltatók legyenek képesek információkat szolgáltatni az átadott adatok által jelzett összes fejleményről |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók legyenek képesek információkat szolgáltatni az átadott adatok által jelzett összes fejleményről

| c) | a statisztikai információknak teljesnek kell lenniük |
| --- | --- |

c)

a statisztikai információknak teljesnek kell lenniük

| d) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai továbbítására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai továbbítására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat

| e) | az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai továbbításakor. |
| --- | --- |

e)

az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai továbbításakor.

| 3. | A koncepcionális megfelelés minimum-előírásai:






  a) | a statisztikai adatoknak meg kell felelniük a rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak |
| --- | --- | --- |

3.

A koncepcionális megfelelés minimum-előírásai:

a)

a statisztikai adatoknak meg kell felelniük a rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak

| b) | amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket |
| --- | --- |

b)

amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket

| c) | az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatoknak előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatoknak előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

| 4. | A revíziók minimum-előírásai:
  be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendhagyó revíziókat írásos magyarázattal kell ellátni. |
| --- | --- |

4.

A revíziók minimum-előírásai:

be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendhagyó revíziókat írásos magyarázattal kell ellátni.

---

| 20.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/14

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 25/2009/EK RENDELETE

(2008. december 19.)

a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott szöveg)

(EKB/2008/32)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendeletre (4),

mivel:

| (1) | A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendelet (5) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most a rendelet további módosításai szükségesek, az egyértelműség és az átláthatóság érdekében át kell dolgozni a rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendelet (5) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most a rendelet további módosításai szükségesek, az egyértelműség és az átláthatóság érdekében át kell dolgozni a rendeletet.

| (2) | A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett részt vevő tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. A terület számított monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálására szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is. |
| --- | --- |

(2)

A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett részt vevő tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. A terület számított monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálására szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is.

| (3) | Az EKB-nak – az EK-Szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében – rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 107. cikkének (6) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben. |
| --- | --- |

(3)

Az EKB-nak – az EK-Szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében – rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 107. cikkének (6) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.

| (4) | A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikke előírja, hogy lehetőség szerint az NKB-knak kell végrehajtaniuk az 5.1. cikkben leírt feladatokat. |
| --- | --- |

(4)

A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikke előírja, hogy lehetőség szerint az NKB-knak kell végrehajtaniuk az 5.1. cikkben leírt feladatokat.

| (5) | A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni. |
| --- | --- |

(5)

A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.

| (6) | A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében.

| (7) | Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében a közösségi vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban másfajta statisztikai célokra is létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében a közösségi vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban másfajta statisztikai célokra is létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra.

| (8) | Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3-ban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve. |
| --- | --- |

(8)

Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3-ban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve.

| (9) | Az NKB-k az MPI-k értékpapír-portfóliói tekintetében a rendelet által előírt statisztikai információk vonatkozásában ösztönözhetik az értékpapíronkénti adatszolgáltatást, amennyiben ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet és elősegíti a pontosabb statisztikák kialakítását. A pénzpiaci alapok (PPA-k) vonatkozásában: az NKB-k engedélyezhetik, hogy ezek az alapok a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendeletnek (6) megfelelően teljesítsék az adatszolgáltatást az alapkezelők terheinek enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Az NKB-k az MPI-k értékpapír-portfóliói tekintetében a rendelet által előírt statisztikai információk vonatkozásában ösztönözhetik az értékpapíronkénti adatszolgáltatást, amennyiben ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet és elősegíti a pontosabb statisztikák kialakítását. A pénzpiaci alapok (PPA-k) vonatkozásában: az NKB-k engedélyezhetik, hogy ezek az alapok a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendeletnek (6) megfelelően teljesítsék az adatszolgáltatást az alapkezelők terheinek enyhítése érdekében.

| (10) | Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek. |
| --- | --- |

(10)

Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek.

| (11) | A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően. |
| --- | --- |

(11)

A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően.

| (12) | Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit.

| (13) | Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat. |
| --- | --- |

(13)

Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat.

| (14) | Bár elismert tény az, hogy az EKB által elfogadott rendeletek nem ruháznak jogokat, illetve nem rónak kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamokra, a KBER-alapokmány 5. cikke mind a részt vevő, mind a nem részt vevő tagállamokra vonatkozik. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER-alapokmány 5. cikke a Szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak, |
| --- | --- |

(14)

Bár elismert tény az, hogy az EKB által elfogadott rendeletek nem ruháznak jogokat, illetve nem rónak kötelezettségeket a nem részt vevő tagállamokra, a KBER-alapokmány 5. cikke mind a részt vevő, mind a nem részt vevő tagállamokra vonatkozik. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER-alapokmány 5. cikke a Szerződés 10. cikkével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem részt vevő tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy részt vevő tagállamokká válhassanak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| — | „monetáris pénzügyi intézmények” (MPI-k): a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és olyan más rezidens pénzügyi intézmények, amelyek az MPI-ktől eltérő jogalanyoktól betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadnak el, és saját számlára (legalább közgazdasági értelemben) hiteleket nyújtanak és/vagy értékpapírokba fektetnek be. Az MPI-ágazat a következőkből áll (9): a) központi bankok; b) 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek (olyan vállalkozás, amelynek üzleti tevékenysége a nagyközönségtől betétek és más visszafizetendő pénzeszközök gyűjtése (10), illetve saját számlára hitelek nyújtása, vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézet); és c) egyéb MPI-k, azaz egyéb olyan rezidens pénzügyi intézmények, amelyek megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, üzleti tevékenységük jellegétől függetlenül. Az utóbbiak által kibocsátott pénzügyi instrumentumok, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőség mértéke határozza meg az „egyéb MPI-k” besorolását, feltéve, hogy más vonatkozásban megfelelnek az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak. A kollektív befektetési vállalkozások esetében a PPA-k teljesítik a likviditás egyezményes feltételeit és ezért azok a monetáris pénzügyi intézményi szektorba tartoznak (lásd még az I. melléklet 1. részét), |
| --- | --- |

—

„monetáris pénzügyi intézmények” (MPI-k): a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és olyan más rezidens pénzügyi intézmények, amelyek az MPI-ktől eltérő jogalanyoktól betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadnak el, és saját számlára (legalább közgazdasági értelemben) hiteleket nyújtanak és/vagy értékpapírokba fektetnek be. Az MPI-ágazat a következőkből áll (9): a) központi bankok; b) 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek (olyan vállalkozás, amelynek üzleti tevékenysége a nagyközönségtől betétek és más visszafizetendő pénzeszközök gyűjtése (10), illetve saját számlára hitelek nyújtása, vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézet); és c) egyéb MPI-k, azaz egyéb olyan rezidens pénzügyi intézmények, amelyek megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, üzleti tevékenységük jellegétől függetlenül. Az utóbbiak által kibocsátott pénzügyi instrumentumok, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőség mértéke határozza meg az „egyéb MPI-k” besorolását, feltéve, hogy más vonatkozásban megfelelnek az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak. A kollektív befektetési vállalkozások esetében a PPA-k teljesítik a likviditás egyezményes feltételeit és ezért azok a monetáris pénzügyi intézményi szektorba tartoznak (lásd még az I. melléklet 1. részét),

| — | „részt vevő tagállam”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott részt vevő tagállam, |
| --- | --- |

—

„részt vevő tagállam”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott részt vevő tagállam,

| — | „nem részt vevő tagállam”: mindazon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, |
| --- | --- |

—

„nem részt vevő tagállam”: mindazon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót,

| — | „adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott adatszolgáltató, |
| --- | --- |

—

„adatszolgáltató”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott adatszolgáltató,

| — | „rezidens” a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott rezidens, |
| --- | --- |

—

„rezidens” a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott rezidens,

| — | „pénzügyi közvetítő vállalat” („PKV”): a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott pénzügyi közvetítő vállalat, |
| --- | --- |

—

„pénzügyi közvetítő vállalat” („PKV”): a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott pénzügyi közvetítő vállalat,

| — | „értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) a 2006/48/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése, |
| --- | --- |

—

„értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) a 2006/48/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése,

| — | „elektronikuspénz-kibocsátó intézet” és „elektronikus pénz”: a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, |
| --- | --- |

—

„elektronikuspénz-kibocsátó intézet” és „elektronikus pénz”: a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,

| — | „leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitelösszeg közvetlen csökkentése, |
| --- | --- |

—

„leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitelösszeg közvetlen csökkentése,

| — | „hitelgondozó”: az az MPI, amely a napi tevékenysége során kezeli az értékpapírosítás mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében, amit ezt követően továbbít az értékpapírosításban részt vevő befektetőknek, |
| --- | --- |

—

„hitelgondozó”: az az MPI, amely a napi tevékenysége során kezeli az értékpapírosítás mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében, amit ezt követően továbbít az értékpapírosításban részt vevő befektetőknek,

| — | „hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy nem MPI átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg, |
| --- | --- |

—

„hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy nem MPI átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg,

| — | „hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg. |
| --- | --- |

—

„hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg.

2. cikk

Tényleges adatszolgáltatói kör

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens monetáris pénzügyi intézményekből áll (lásd még a II. melléklet 1. részét).

(2)   A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó MPI-k teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 8. cikk szerint megadott bármely mentesség érvényesül.

(3)   Az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak megfelelő jogalanyok a rendelet hatálya alá tartoznak, még abban az esetben is, ha azokat kizárták a 2006/48/EK irányelv hatálya alól.

(4)   Az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározott PPA befektetési jegyek/egységek tulajdonosainak rezidensi jogállására információk gyűjtése céljaira a tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak a 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt módon tartalmazza – a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével – a valamely eltérés hatálya alatt álló egyéb pénzügyi közvetítőket (a továbbiakban: EPK-k) is.

3. cikk

Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke

(1)   Az EKB Igazgatótanácsa az MPI-kről egy statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet, figyelembe véve a gyakoriság és határidők tekintetében adódó azon követelményeket, amelyek a jegyzéknek a KBER kötelező tartalékképzési rendszerével összefüggésben történő használatából erednek. Az MPI-k jegyzékében egy rovatban jelzik, hogy az adott pénzintézet jogilag a KBER-ben alkalmazott kötelező tartalékképzési rendszer hatálya alá tartozik-e vagy sem. Az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos és a lehető leghomogénebb szerkezetű, valamint statisztikai célokra kellően megbízható.

(2)   Az MPI-k statisztikai célú jegyzékét és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé adatszolgáltatói kör számára megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az adatszolgáltató szervek kérésére a nyomtatott formát.

(3)   Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke csak tájékoztató jellegű. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon intézményekkel szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.

4. cikk

Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör az MPI letelepedése szerinti tagállam NKB-jának szolgáltat havi állományadatokat, a hó végi mérlegről és az összevont átértékelési kiigazításokról. Az adatszolgáltató kör az összevont átértékelési kiigazításokat a hitelleírások/kivezetések vonatkozásában jelenti, és az kiterjed az értékpapírok átértékelődésére is. Az egyes mérlegsorokra és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó további részleteket negyedévente vagy évente kell jelenteni. A szükséges statisztikai információkat részletesen az I. melléklete határozza meg.

(2)   Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként az MPI-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a IV. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek.

(3)   Az MPI-k a 5. rész 1A. táblázatában meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően jelentik a havi átértékelési kiigazításokat az EKB által megkövetelt teljes adatkör tekintetében. Az NKB-k számára megengedett, hogy további, a minimumkövetelmények körén túli adatokat is gyűjtsenek. E többletadatok az 1A. táblázatban a „minimumkövetelményként” megjelölteken kívüli részletezésre vonatkozhatnak.

(4)   Továbbá az EKB magyarázó információkat kérhet az NKB-k által gyűjtött „átsorolások és egyéb kiigazítások” körében tett kiigazításokról.

5. cikk

Kiegészítő statisztikai adatszolgáltatás a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében

Az MPI-k a következőker jelentik az I. melléklet 6. részének megfelelően:

| 1. | a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma; |
| --- | --- |

1.

a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma;

| 2. | a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el; |
| --- | --- |

2.

a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el;

| 3. | a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre. |
| --- | --- |

3.

a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre.

6. cikk

Határidők

(1)   Az NKB-k döntik el, hogy az alább meghatározott határidők betartása érdekében – adott esetben figyelembe véve az EKB kötelező tartalékképzési rendszerében megkövetelt időbeli pontosság követelményét – milyen határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről azokat tájékoztatják.

(2)   Az NKB-knak a havi statisztikákat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.

(3)   Az NKB-knak a negyedéves statisztikákat a tárgyhónapot követő negyedév 28. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.

(4)   Az NKB-knak az éves statisztikákat a monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról (átdolgozás) szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatásnak (12) megfelelően kell az EKB részére továbbítaniuk.

7. cikk

Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában

(1)   Amennyiben a rendelet másként nem rendelkezik, az MPI-knek az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (13) és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírásban megállapított számviteli szabályokat kell követniük.

(2)   A betéti kötelezettségeket és hitelek tőkeösszegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat. A betéti kötelezettségek és a hitelek egymással nem nettósíthatók.

(3)   Az egyes tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.

(4)   Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi, és azok szükségesek a hitelek statisztikai értékelésével kapcsolatos folyamatosság fenntartása érdekében, tekintettel a 2005 januárját megelőző időszakokra jelentett adatokra.

8. cikk

Mentességek

(1)   A kisebb MPI-k (az eloszlás végében lévő MPI-k) számára mentesség adható:

| a) | az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg; |
| --- | --- |

a)

az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg;

| b) | a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentességek hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentességek alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentességek hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentességek alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül;

| c) | a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében – az a) pontban említett mentesség érvényesülésekor – a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoport méretét figyelemmel lehessen kísérni; |
| --- | --- |

c)

a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében – az a) pontban említett mentesség érvényesülésekor – a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoport méretét figyelemmel lehessen kísérni;

| d) | az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 7. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot; |
| --- | --- |

d)

az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 7. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot;

| e) | a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni;

| f) | a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítések lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének. |
| --- | --- |

f)

a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítések lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének.

(2)   Mentesítések adhatóak a PPA-knak.

Az NKB-k a PPA-kat mentesíthetik a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási követelmények alól, feltéve, hogy a PPA-k ehelyett a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletnek megfelelően teljesítik az adatszolgáltatást, a következő feltételekkel:

| — | a PPA-k ezeket az adatokat havonta jelentik a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált módszernek megfelelően, az említett rendelet 9. cikkében meghatározott határidőkkel összhangban, |
| --- | --- |

—

a PPA-k ezeket az adatokat havonta jelentik a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált módszernek megfelelően, az említett rendelet 9. cikkében meghatározott határidőkkel összhangban,

| — | a PPA-k a PPA befektetési jegyekre vonatkozó állományi adatokat a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőknek megfelelően jelentik. |
| --- | --- |

—

a PPA-k a PPA befektetési jegyekre vonatkozó állományi adatokat a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőknek megfelelően jelentik.

(3)   Mentességek adhatók a PPA befektetési jegyek tekintetében.

| a) | „PPA-k névre szóló befektetési jegyei” azon PPA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegy tulajdonosairól, annak rezidensi jogállására is kiterjedő nyilvántartást vezetnek. „PPA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei” azon befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegy tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartás vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi jogállásáról. |
| --- | --- |

a)

„PPA-k névre szóló befektetési jegyei” azon PPA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegy tulajdonosairól, annak rezidensi jogállására is kiterjedő nyilvántartást vezetnek. „PPA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei” azon befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegy tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartás vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi jogállásáról.

| b) | Amennyiben a névre szóló vagy bemutatóra szóló befektetési jegyek kibocsátása első alkalommal történik vagy amennyiben a piaci fejlemények a lehetőségek megváltoztatását vagy kombinálását igénylik (az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározottak szerint), az NKB-k felmentést adhatnak egyéves időtartamra az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszában meghatározott követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a névre szóló vagy bemutatóra szóló befektetési jegyek kibocsátása első alkalommal történik vagy amennyiben a piaci fejlemények a lehetőségek megváltoztatását vagy kombinálását igénylik (az I. melléklet 2. része 5.5. szakaszában meghatározottak szerint), az NKB-k felmentést adhatnak egyéves időtartamra az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszában meghatározott követelmények tekintetében.

| c) | A PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállását tekintve az NKB mentességeket adhat az adatszolgáltatóknak, amennyiben a szükséges statisztikai információkat más rendelkezésre álló forrásból gyűjtik, az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszának megfelelően. E feltétel teljesítését az NKB-k kellő időben ellenőrzik annak érdekében, hogy a mentességet az EKB-val történő megállapodásban minden év elejétől kezdődően szükség szerint biztosítsák vagy visszavonják. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet II. részének 5.5. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik. |
| --- | --- |

c)

A PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállását tekintve az NKB mentességeket adhat az adatszolgáltatóknak, amennyiben a szükséges statisztikai információkat más rendelkezésre álló forrásból gyűjtik, az I. melléklet 2. részének 5.5. szakaszának megfelelően. E feltétel teljesítését az NKB-k kellő időben ellenőrzik annak érdekében, hogy a mentességet az EKB-val történő megállapodásban minden év elejétől kezdődően szükség szerint biztosítsák vagy visszavonják. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet II. részének 5.5. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.

(4)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül mentességek adhatók az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények számára.

| a) | A 2006/48/EK irányelv és a 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikke sérelme nélkül és a b) pontban meghatározott feltétellel az NKB-k mentességeket adhatnak az önálló elektronikuspénz-kibocsátó intézményeknek. A mentességek engedélyezése vagy – szükség esetén – visszavonása érdekében az NKB-k idejében ellenőrzik a b) pontban meghatározott feltételek teljesülését. Az ilyen mentességet engedélyező NKB tájékoztatja erről az EKB-t; |
| --- | --- |

a)

A 2006/48/EK irányelv és a 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikke sérelme nélkül és a b) pontban meghatározott feltétellel az NKB-k mentességeket adhatnak az önálló elektronikuspénz-kibocsátó intézményeknek. A mentességek engedélyezése vagy – szükség esetén – visszavonása érdekében az NKB-k idejében ellenőrzik a b) pontban meghatározott feltételek teljesülését. Az ilyen mentességet engedélyező NKB tájékoztatja erről az EKB-t;

| b) | az NKB-k mentességet engedélyezhetnek az önálló elektronikuspénz-intézetek számára a következő feltételek legalább egyikének teljesülése esetén:






  i. | az általuk kibocsátott elektronikus pénzt korlátozott számú vállalkozás fizetőeszközként fogadja el, amely vállalkozásokat a következők alapján egyértelműen el lehet különíteni:






  — | ugyanazon a telephelyen vagy egymáshoz közel helyezkednek el, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az NKB-k mentességet engedélyezhetnek az önálló elektronikuspénz-intézetek számára a következő feltételek legalább egyikének teljesülése esetén:

i.

az általuk kibocsátott elektronikus pénzt korlátozott számú vállalkozás fizetőeszközként fogadja el, amely vállalkozásokat a következők alapján egyértelműen el lehet különíteni:

—

ugyanazon a telephelyen vagy egymáshoz közel helyezkednek el, és/vagy

| — | közeli pénzügyi vagy üzleti kapcsolatban állnak a kibocsátó intézettel, beleértve de nem kizárólag a közös tulajdont, a marketing- és disztribúciós szerkezetet, még akkor is, ha a kibocsátó intézet és az elfogadó vállalkozás különálló jogi személyek; vagy |
| --- | --- |

—

közeli pénzügyi vagy üzleti kapcsolatban állnak a kibocsátó intézettel, beleértve de nem kizárólag a közös tulajdont, a marketing- és disztribúciós szerkezetet, még akkor is, ha a kibocsátó intézet és az elfogadó vállalkozás különálló jogi személyek; vagy

| ii. | a teljes mérlegük több mint háromnegyed része független az elektronikus pénz kibocsátásától és kezelésétől, illetve az elektronikus pénz forgalomban lévő értékével kapcsolatos kötelezettségek nem haladják meg a 100 millió EUR-t. |
| --- | --- |

ii.

a teljes mérlegük több mint háromnegyed része független az elektronikus pénz kibocsátásától és kezelésétől, illetve az elektronikus pénz forgalomban lévő értékével kapcsolatos kötelezettségek nem haladják meg a 100 millió EUR-t.

| c) | Ha egy mentességben részesülő elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem mentesül a tartalékképzési követelmények alól, jelenteni köteles legalább a tartalékalap kiszámításához szükséges minimális negyedéves adatokat a III. mellékletben előírt módon. Az intézmény dönthet úgy, hogy a tartalékalapokra korlátozott adatokat havi gyakorisággal jelenti. |
| --- | --- |

c)

Ha egy mentességben részesülő elektronikuspénz-kibocsátó intézmény nem mentesül a tartalékképzési követelmények alól, jelenteni köteles legalább a tartalékalap kiszámításához szükséges minimális negyedéves adatokat a III. mellékletben előírt módon. Az intézmény dönthet úgy, hogy a tartalékalapokra korlátozott adatokat havi gyakorisággal jelenti.

| d) | Amikor egy elektronikuspénz-intézet mentességben részesül, az EKB statisztikai célokból az MPI-k jegyzékébe nem pénzügyi vállalatként fogja feljegyzi az intézetet. Az intézetet MPI-ügyfélként is nem pénzügyi vállalatként fogják kezelni. Az intézetet továbbra is hitelintézetként kezelik az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek tekintetében. |
| --- | --- |

d)

Amikor egy elektronikuspénz-intézet mentességben részesül, az EKB statisztikai célokból az MPI-k jegyzékébe nem pénzügyi vállalatként fogja feljegyzi az intézetet. Az intézetet MPI-ügyfélként is nem pénzügyi vállalatként fogják kezelni. Az intézetet továbbra is hitelintézetként kezelik az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek tekintetében.

(5)   Mentességek adhatók az átértékelési kiigazítások tekintetében.

| a) | Az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól. |
| --- | --- |

a)

Az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól.

| b) | Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:






  i. | a különböző értékelési módszereket használó adatszolgáltatók eljuttatják az NKB-khoz az értékelési gyakorlatra vonatkozó információkat, ideértve az ilyen instrumentumok állományának százalékos mértékére vonatkozó mennyiségi jelzéseket is; |
| --- | --- | --- |

b)

Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:

i.

a különböző értékelési módszereket használó adatszolgáltatók eljuttatják az NKB-khoz az értékelési gyakorlatra vonatkozó információkat, ideértve az ilyen instrumentumok állományának százalékos mértékére vonatkozó mennyiségi jelzéseket is;

| ii. | amennyiben jelentős átértékelésre került sor, az NKB-k jogosultak kiegészítő információkat bekérni az adatszolgáltatótól azon hónapról, amelynek során e fejleményre sor került. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben jelentős átértékelésre került sor, az NKB-k jogosultak kiegészítő információkat bekérni az adatszolgáltatótól azon hónapról, amelynek során e fejleményre sor került.

| c) | Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében – beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést – az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:






  i. | a jelentett adatok minden értékpapírra tartalmazzák az értékpapír mérlegben való nyilvántartási értékét; |
| --- | --- | --- |

c)

Az NKB-k mentességeket engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében – beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést – az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:

i.

a jelentett adatok minden értékpapírra tartalmazzák az értékpapír mérlegben való nyilvántartási értékét;

| ii. | a nyilvánosan elérhető azonosítóval nem rendelkező értékpapírokra a jelentett adatok tartalmazzák az eszközkategóriára, a futamidőre és kibocsátóra vonatkozó adatokat, és azok legalább elegendőek az I. melléklet 5. részében minimumkövetelményként meghatározott részletezések levezetéséhez. |
| --- | --- |

ii.

a nyilvánosan elérhető azonosítóval nem rendelkező értékpapírokra a jelentett adatok tartalmazzák az eszközkategóriára, a futamidőre és kibocsátóra vonatkozó adatokat, és azok legalább elegendőek az I. melléklet 5. részében minimumkövetelményként meghatározott részletezések levezetéséhez.

(6)   Mentesség adható az azon hitelekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás aló, amelyek értékpapírosítás útján elidegenítésre kerültek.

Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-k számára az illetékes NKB engedélyezheti, hogy az I. melléklet 2. és 3. részében előírt állományadatokból kizárják az értékpapírosítással elidegenített hiteleket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, feltéve, hogy ezt a gyakorlatot minden rezidens MPI alkalmazza.

(7)   Mentességek adhatók a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó egyes negyedéves állományi adatok tekintetében.

Ha az egy magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy egy eurót még be nem vezetett tagállamban rezidens ügyfelekkel szemben fennálló pozíciók jelentéktelenek, az NKB dönthet úgy, hogy nem kéri az ilyen tagállammal kapcsolatos adatszolgáltatást. E döntésről valamennyi NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat.

9. cikk

Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok

(1)   A kötelező statisztikai információkat a IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.

(2)   Az NKB-k a nemzeti sajátosságokkal összhangban határozzák meg és működtetik a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.

10. cikk

Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások

Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t – amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.

11. cikk

A jelentett statisztikai információk felhasználása a kötelező tartalék alkalmazásában

(1)   A hitelintézetek által e rendelettel összhangban jelentett statisztikai információkat minden hitelintézetnek saját tartalékalapjának kiszámítására kell felhasználnia az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelettel összhangban. Ezen információkat a hitelintézetek különösen tartalékképzési kötelezettségeik tartalékolási időszak során történt teljesítésének igazolására használják fel.

(2)   A „kisebb” csoporthoz tartozó hitelintézetek tartalékalap-adatainak alapjául három tartalékolási időszakra az NKB-k által gyűjtött, a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig megküldendő negyedév végi adatok szolgálnak.

(3)   Az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének alkalmazására a III. mellékletben meghatározott különleges szabályok az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet rendelkezéseivel való ütközés esetén elsőbbséget élveznek.

(4)   Az EKB és a hitelintézetek likviditáskezelési munkájának elősegítése érdekében a tartalékra vonatkozó követelményeket legkésőbb a tartalékolási időszak első napjáig vissza kell igazolni; kivételes esetekben azonban a hitelintézeteknél felmerülhet annak szükségessége, hogy a tartalékalapra vagy a már visszaigazolt tartalékképzési követelményekre vonatkozó módosításokat jelentsenek be. A tartalékképzési követelmények visszaigazolására vagy tudomásulvételére szolgáló eljárások nem érintik az adatszolgáltató pénzintézeteket azon kötelezettségét, hogy mindenkor kötelesek pontos statisztikai információkat közölni, illetve a korábban esetleg pontatlanul jelentetteket a lehető leghamarabb helyesbíteni.

12. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés

Az adatszolgáltatók által e rendeletben szerint szolgáltatandó információk begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.

13. cikk

Adatszolgáltatás első alkalommal

(1)   Az e rendeletnek megfelelő első adatszolgáltatás a 2010 júniusára vonatkozó havi adatok jelentésével veszi kezdetét, beleértve kizárólag az 5. táblázat vonatkozásában a 2009. decemberi visszamenőleges adatokat.

(2)   Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek a szindikált hiteleknek felelnek meg az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában, a 2011. decemberi adatokkal kezdődik.

(3)   Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. táblázatában, az euro bevezetésének dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik.

(4)   Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek az eurót nem bevezető tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában, az EU-hoz való csatlakozásuk dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik. Amennyiben az illetékes NKB úgy dönt, hogy nem kéri az adott tagállam vagy tagállamok EU-hoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődő jelentéktelen adatok első jelentését, az adatszolgáltatás 12 hónappal azután kezdődik, hogy az NKB értesíti az adatszolgáltatókat arról, hogy adatokat kér.

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 2423/2001/EK (EKB/2001/13) határozat 2010. július 1-jén hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és az V. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.

15. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 19-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

2

(3)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

3

(4)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o.

4

(5)  HL L 333., 2001.12.17., 1. o.

5

(6)  HL L 211., 2007.8.11., 8. o.

6

(7)  HL L 250., 2006.10.2., 10. o.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

8

(9)  A Nemzeti Számlák Európai Rendszerében (ESA 95) a monetáris pénzügyi intézménynek (MPI) minősülő pénzintézeteket két alszektorba sorolják, nevezetesen a központi bankok (S.121) és egyéb MPI-k (S.122) kategóriába.

9

(10)  Ideértve a banki kötvények nagyközönség részére történő eladásából származó bevételt is.

10

(11)  HL L 275., 2000.10.27., 39. o.

11

(12)  HL L 341., 2007.12.27., 1. o.

12

(13)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

13

---

I. MELLÉKLET

MONETÁRIS PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK ÉS STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

Bevezető

A részt vevő tagállamokban a monetáris pénzügyi intézményi ágazat (MPI) mérlegeit lefedő statisztikai rendszer az alábbi két fő alkotóelemből áll:

| a) | az MPI-k statisztikai célú jegyzéke (lásd az 1. részt az egyes MPI-k betétek és PPA-k azonosításához); és |
| --- | --- |

a)

az MPI-k statisztikai célú jegyzéke (lásd az 1. részt az egyes MPI-k betétek és PPA-k azonosításához); és

| b) | az MPI-k által havi, negyedéves és éves gyakorisággal jelentett statisztikai információk részletes leírása (lásd a 2., 3., 4., 5., 6. és 7. részt). |
| --- | --- |

b)

az MPI-k által havi, negyedéves és éves gyakorisággal jelentett statisztikai információk részletes leírása (lásd a 2., 3., 4., 5., 6. és 7. részt).

Az MPI-k mérlegére vonatkozó teljes körű információ megszerzése érdekében szükséges a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével az egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k) számára meghatározott jelentési kötelezettség előírása is, amennyiben pénzpiaci alapok (PPA) befektetési jegyeit érintő pénzügyi tevékenységgel kapcsolatban járnak el. A statisztikai információkat a nemzeti központi bankok (NKB-k) az MPI-ktől a 2. résznek megfelelően, az 1. cikkben és a II. mellékletben meghatározott harmonizált fogalommeghatározásokra és besorolásokra alapozva, saját országos szintű rendszereiknek megfelelően gyűjtik be.

A pénzállomány tartalmazza a forgalomban levő bankjegyeket és pénzérméket, valamint az MPI-k más monetáris kötelezettségeit (betéteket és más, a betétek közeli helyettesítőinek minősülő pénzügyi instrumentumokat). A pénzállomány ellentételei tartalmazzák az MPI-mérleg minden más tételét. Az EKB ezenkívül az állományból és más adatokból – ideértve az MPI-k által szolgáltatott átértékelési kiigazító adatokat is – levezetett, pénzügyi ügyletekre vonatkozó kimutatásokat is összeállít (lásd a 5. részt).

A kötelező statisztikai információkat részletesen a 8. rész határozza meg.

1. RÉSZ

Az egyes MPI-k azonosítása

1. szakasz: Egyes MPI-k azonosítása a betétek helyettesíthetőségének elvei alapján

| 1.1. | A nem hitelintézet olyan pénzügyi intézményeket, amelyek a betétek közeli helyettesítőjének minősülő pénzügyi instrumentumokat bocsátanak ki, MPI-ként kell besorolni, ha más vonatkozásban megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának. A besorolás alapja a betétek helyettesíthetősége (azaz hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e), amit azok likviditása határoz meg, tekintettel átruházhatóságuk, átválthatóságuk, megbízhatóságuk és piacképességük kombinált jellemzőire és adott esetben kibocsátásuk futamidejére.
  A betétek helyettesíthetőségének e feltételei kerülnek alkalmazásra annak meghatározására is, hogy a kötelezettségek betéteknek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára. |
| --- | --- |

1.1.

A nem hitelintézet olyan pénzügyi intézményeket, amelyek a betétek közeli helyettesítőjének minősülő pénzügyi instrumentumokat bocsátanak ki, MPI-ként kell besorolni, ha más vonatkozásban megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának. A besorolás alapja a betétek helyettesíthetősége (azaz hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e), amit azok likviditása határoz meg, tekintettel átruházhatóságuk, átválthatóságuk, megbízhatóságuk és piacképességük kombinált jellemzőire és adott esetben kibocsátásuk futamidejére.

A betétek helyettesíthetőségének e feltételei kerülnek alkalmazásra annak meghatározására is, hogy a kötelezettségek betéteknek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára.

| 1.2. | A betétek helyettesíthetőségének meghatározása és a kötelezettségek betétként való minősítése céljából egyaránt:






  — | az átruházhatóság a fizetőeszközbe fektetett tőke mobilizálásának lehetőségére utal fizetést lehetővé tevő eszközök, mint például csekkek, átutalási megbízások, közvetlen számlaterhelések vagy hasonló eszközök használatával, |
| --- | --- | --- |

1.2.

A betétek helyettesíthetőségének meghatározása és a kötelezettségek betétként való minősítése céljából egyaránt:

—

az átruházhatóság a fizetőeszközbe fektetett tőke mobilizálásának lehetőségére utal fizetést lehetővé tevő eszközök, mint például csekkek, átutalási megbízások, közvetlen számlaterhelések vagy hasonló eszközök használatával,

| — | az átválthatóság pénzügyi instrumentumok készpénzzé vagy átruházható betétté való átalakításának lehetőségére és költségére vonatkozik; a pénzügyi előnyök ilyen átalakítás esetén történő elvesztése szankciónak tekinthető, ami csökkenti a likviditás mértékét, |
| --- | --- |

—

az átválthatóság pénzügyi instrumentumok készpénzzé vagy átruházható betétté való átalakításának lehetőségére és költségére vonatkozik; a pénzügyi előnyök ilyen átalakítás esetén történő elvesztése szankciónak tekinthető, ami csökkenti a likviditás mértékét,

| — | a megbízhatóság a pénzügyi instrumentum nemzeti valutában kifejezett tőkeértékének előzetes és pontos ismerete, és |
| --- | --- |

—

a megbízhatóság a pénzügyi instrumentum nemzeti valutában kifejezett tőkeértékének előzetes és pontos ismerete, és

| — | piacképesnek a szervezett piacon jegyzett és rendszeres kereskedelmi forgalomban részt vevő értékpapírok tekinthetők. A nyílt végű kollektív befektetési vállalkozásokban szerzett részesedéseknek a szokásos értelemben véve nincs piaca. Mindazonáltal a befektetők ismerik e részesedések napi árfolyamát, és ezen az árfolyamon pénzeszközeiket vissza tudják vonni. |
| --- | --- |

—

piacképesnek a szervezett piacon jegyzett és rendszeres kereskedelmi forgalomban részt vevő értékpapírok tekinthetők. A nyílt végű kollektív befektetési vállalkozásokban szerzett részesedéseknek a szokásos értelemben véve nincs piaca. Mindazonáltal a befektetők ismerik e részesedések napi árfolyamát, és ezen az árfolyamon pénzeszközeiket vissza tudják vonni.

2. szakasz: Az MPI-k azonosításának elvei

| 2.1. | A PPA-k meghatározásuk szerint olyan kollektív befektetési vállalkozások (KBV-k), amelyek befektetési egységei likviditási szempontból a betétek közeli helyettesítői, és amelyek elsősorban pénzpiaci instrumentumokba és/vagy a PPA-k befektetési jegyeibe és/vagy más, legfeljebb egy év hátralevő futamidejű átruházható értékpapírokba, és/vagy bankbetétekbe és/vagy a pénzpiaci eszközök után járó kamat mértékét megközelítő megtérülési ráta mellett fektetnek be. A PPA-k meghatározására alkalmazott szempontok a nyilvános tájékoztatókból, úgymint az alapok szabályzataiból, a létesítő okiratokból, az alapító okiratokból, alapokmányokból vagy alapszabályokból, forgalmazási megállapodásokból vagy a KBV-k más, hasonló érvényű állásfoglalásából erednek.
  A PPA saját maga vagy jogi képviselői útján biztosítja a PPA-k részére előírt statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges minden információ szolgáltatását. Amennyiben gyakorlati okokból arra szükség van, az adatokat ténylegesen bármelyik olyan jogalany benyújthatja, amely a PPA befektetési jegyeket érintő pénzügyi tevékenységgel kapcsolatban jár el. |
| --- | --- |

2.1.

A PPA-k meghatározásuk szerint olyan kollektív befektetési vállalkozások (KBV-k), amelyek befektetési egységei likviditási szempontból a betétek közeli helyettesítői, és amelyek elsősorban pénzpiaci instrumentumokba és/vagy a PPA-k befektetési jegyeibe és/vagy más, legfeljebb egy év hátralevő futamidejű átruházható értékpapírokba, és/vagy bankbetétekbe és/vagy a pénzpiaci eszközök után járó kamat mértékét megközelítő megtérülési ráta mellett fektetnek be. A PPA-k meghatározására alkalmazott szempontok a nyilvános tájékoztatókból, úgymint az alapok szabályzataiból, a létesítő okiratokból, az alapító okiratokból, alapokmányokból vagy alapszabályokból, forgalmazási megállapodásokból vagy a KBV-k más, hasonló érvényű állásfoglalásából erednek.

A PPA saját maga vagy jogi képviselői útján biztosítja a PPA-k részére előírt statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges minden információ szolgáltatását. Amennyiben gyakorlati okokból arra szükség van, az adatokat ténylegesen bármelyik olyan jogalany benyújthatja, amely a PPA befektetési jegyeket érintő pénzügyi tevékenységgel kapcsolatban jár el.

| 2.2. | A PPA-k meghatározása alkalmazásában:






  — | „KBV-k”: olyan vállalkozások, amelyek kizárólagos feladata a nyilvánosságtól gyűjtött tőke kollektív befektetése, és amelynek befektetési jegyei a tulajdonosok kérésére közvetlenül vagy közvetve a vállalkozás vagyonából visszavásárolhatók vagy visszaválthatók. Ilyen vállalkozásokat törvényi előírásoknak megfelelően lehet létrehozni, akár a kötelmi jog (mint alapkezelő vállalkozások által kezelt közös alapok) vagy a vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok (mint vagyonkezelő társaság) vagy alapszabály alapján (mint befektetési társaságok), |
| --- | --- | --- |

2.2.

A PPA-k meghatározása alkalmazásában:

—

„KBV-k”: olyan vállalkozások, amelyek kizárólagos feladata a nyilvánosságtól gyűjtött tőke kollektív befektetése, és amelynek befektetési jegyei a tulajdonosok kérésére közvetlenül vagy közvetve a vállalkozás vagyonából visszavásárolhatók vagy visszaválthatók. Ilyen vállalkozásokat törvényi előírásoknak megfelelően lehet létrehozni, akár a kötelmi jog (mint alapkezelő vállalkozások által kezelt közös alapok) vagy a vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok (mint vagyonkezelő társaság) vagy alapszabály alapján (mint befektetési társaságok),

| — | „bankbetétek”: a hitelintézeteknél elhelyezett, kérésre azonnal vagy legfeljebb háromhavi előzetes felmondás alapján visszafizetendő vagy legfeljebb két évig terjedő megállapodás szerinti lejárattal rendelkező készpénzbetétek, ideértve a hitelintézeteknek fizetett, értékpapír-kölcsönzés és repomegállapodás keretében történő értékpapír-átruházással kapcsolatos összegeket, |
| --- | --- |

—

„bankbetétek”: a hitelintézeteknél elhelyezett, kérésre azonnal vagy legfeljebb háromhavi előzetes felmondás alapján visszafizetendő vagy legfeljebb két évig terjedő megállapodás szerinti lejárattal rendelkező készpénzbetétek, ideértve a hitelintézeteknek fizetett, értékpapír-kölcsönzés és repomegállapodás keretében történő értékpapír-átruházással kapcsolatos összegeket,

| — | „a betétekkel való nagyfokú helyettesíthetőség likviditási szempontból”: a KBV-k befektetési egységeinek azon tulajdonsága, hogy a szokásos piaci körülmények között és a tulajdonos kérésére visszavásárolhatók, visszaválthatók vagy átruházhatók, amennyiben a befektetési jegyek és a betétek likviditása összehasonlítható, |
| --- | --- |

—

„a betétekkel való nagyfokú helyettesíthetőség likviditási szempontból”: a KBV-k befektetési egységeinek azon tulajdonsága, hogy a szokásos piaci körülmények között és a tulajdonos kérésére visszavásárolhatók, visszaválthatók vagy átruházhatók, amennyiben a befektetési jegyek és a betétek likviditása összehasonlítható,

| — | „elsődleges” jelentése a befektetési portfólió legalább 85 %-ára utal, |
| --- | --- |

—

„elsődleges” jelentése a befektetési portfólió legalább 85 %-ára utal,

| — | „pénzpiaci instrumentumok”: az átruházható adósságinstrumentumok azon fajtái, amelyek szokásos kereskedelmi forgalomban vannak (pl. letéti jegyek, kereskedelmi papírok és bankári elfogadványok, kincstárjegyek és önkormányzati kötvények), az alábbi jellemzőknél fogva:






  a) | likviditás, amennyiben ezek az instrumentumok – az alacsony díjtételek és a vételi-eladási árfolyam csekély különbsége révén – korlátozott költségek mellett és nagyon rövid elszámolási késedelemmel visszavásárolhatók, visszaválthatók vagy eladhatók; és |
| --- | --- | --- |

—

„pénzpiaci instrumentumok”: az átruházható adósságinstrumentumok azon fajtái, amelyek szokásos kereskedelmi forgalomban vannak (pl. letéti jegyek, kereskedelmi papírok és bankári elfogadványok, kincstárjegyek és önkormányzati kötvények), az alábbi jellemzőknél fogva:

a)

likviditás, amennyiben ezek az instrumentumok – az alacsony díjtételek és a vételi-eladási árfolyam csekély különbsége révén – korlátozott költségek mellett és nagyon rövid elszámolási késedelemmel visszavásárolhatók, visszaválthatók vagy eladhatók; és

| b) | a piac mélysége, amennyiben ezeket az instrumentumokat nagy összegű ügyleteket befogadni képes piacon forgalmazzák, ám e nagy mennyiségek kereskedelme csak korlátozott hatást gyakorol az instrumentumok árfolyamára; és |
| --- | --- |

b)

a piac mélysége, amennyiben ezeket az instrumentumokat nagy összegű ügyleteket befogadni képes piacon forgalmazzák, ám e nagy mennyiségek kereskedelme csak korlátozott hatást gyakorol az instrumentumok árfolyamára; és

| c) | az érték biztosítása, amennyiben az instrumentumok értéke bármikor vagy havonta legalább egyszer pontosan meghatározható; és |
| --- | --- |

c)

az érték biztosítása, amennyiben az instrumentumok értéke bármikor vagy havonta legalább egyszer pontosan meghatározható; és

| d) | alacsony kamatkockázat, amennyiben hátralevő futamidejük legfeljebb egy év, vagy amennyiben hozamkiigazításuk 12 havonta legalább egyszer rendszeresen a pénzpiaci feltételeknek megfelelően megtörténik; és |
| --- | --- |

d)

alacsony kamatkockázat, amennyiben hátralevő futamidejük legfeljebb egy év, vagy amennyiben hozamkiigazításuk 12 havonta legalább egyszer rendszeresen a pénzpiaci feltételeknek megfelelően megtörténik; és

| e) | alacsony hitelkockázat, amennyiben az ilyen pénzügyi instrumentumokat:






  (1) | vagy hivatalosan bevezették a tőzsdére, vagy más, nyilvánosan elismert és a közönség számára nyitott, rendszeresen működő és szabályozott piacokon kereskednek azokkal; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

alacsony hitelkockázat, amennyiben az ilyen pénzügyi instrumentumokat:

(1)

vagy hivatalosan bevezették a tőzsdére, vagy más, nyilvánosan elismert és a közönség számára nyitott, rendszeresen működő és szabályozott piacokon kereskednek azokkal; vagy

| (2) | a befektetők és a megtakarítások védelme érdekében hozott rendeletek alapján bocsátják ki; vagy |
| --- | --- |

(2)

a befektetők és a megtakarítások védelme érdekében hozott rendeletek alapján bocsátják ki; vagy

| (3) | amelyeket az alábbiak valamelyike bocsát ki:






  — | központi, regionális vagy helyi hatóság, valamely tagállam központi bankja, az EU, az EKB, az Európai Befektetési Bank, egy nem EU-tagállam, vagy ha ez utóbbi egy szövetségi állam, az államszövetséget alkotó egyik szövetségi tagállam vagy egy olyan nemzetközi szervezet, amelyhez egy vagy több EU-tagállam tartozik,
  vagy |
| --- | --- | --- |

(3)

amelyeket az alábbiak valamelyike bocsát ki:

—

központi, regionális vagy helyi hatóság, valamely tagállam központi bankja, az EU, az EKB, az Európai Befektetési Bank, egy nem EU-tagállam, vagy ha ez utóbbi egy szövetségi állam, az államszövetséget alkotó egyik szövetségi tagállam vagy egy olyan nemzetközi szervezet, amelyhez egy vagy több EU-tagállam tartozik,

vagy

| — | prudenciális felügyelet alatt álló szervezet vagy a közösségi jogban vagy egy olyan szervezet által meghatározott szempontokkal összhangban, amelyre olyan prudenciális szabályok vonatkoznak, illetve olyanok szerint működik, amelyeket az illetékes hatóságok legalább annyira szigorúnak tekintenek, mint a közösségi jogban rögzített szabályok, vagy amelyért bármely ilyen intézmény garanciát vállal,
  vagy |
| --- | --- |

—

prudenciális felügyelet alatt álló szervezet vagy a közösségi jogban vagy egy olyan szervezet által meghatározott szempontokkal összhangban, amelyre olyan prudenciális szabályok vonatkoznak, illetve olyanok szerint működik, amelyeket az illetékes hatóságok legalább annyira szigorúnak tekintenek, mint a közösségi jogban rögzített szabályok, vagy amelyért bármely ilyen intézmény garanciát vállal,

vagy

| — | olyan vállalkozás, amelynek az értékpapírjait hivatalosan bevezették a tőzsdére vagy azokkal más, nyilvánosan elismert és a közönség számára nyitott, rendszeresen működő és szabályozott piacokon kereskednek. |
| --- | --- |

—

olyan vállalkozás, amelynek az értékpapírjait hivatalosan bevezették a tőzsdére vagy azokkal más, nyilvánosan elismert és a közönség számára nyitott, rendszeresen működő és szabályozott piacokon kereskednek.

2. RÉSZ

Mérleg (havi állományok)

A részt vevő tagállamok területére vonatkozó monetáris aggregátumok és azok ellentételei összeállítása céljából az EKB az 1. táblázatban szereplő következő adatokat kéri:

1.   Instrumentumkategóriák

a)   Források

A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: a forgalomban levő készpénz, a betéti kötelezettségek, PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek, a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, a tőke és a tartalékok, valamint a fennmaradó kötelezettségek. A monetáris és nem monetáris kötelezettségek elkülönítése érdekében a betéti kötelezettségeket egynapos betétek, megállapodás szerinti futamidejű betétek, felmondással visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repoügyletek) szerint is részletezik. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.

b)   Eszközök

A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: készpénz, hitelek, nem részvény értékpapírok, PPA-k befektetési jegyei, részvények és egyéb részesedések, reáleszközök és a fennmaradó eszközök. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.

2.   Lejárat szerinti részletezés

Az eredeti futamidők tagozódása az instrumentumok tulajdonságainak helyettesítőjeként szolgál ott, amennyiben a különböző piacok értékpapírjai egymásnak nem teljesen felelnek meg.

a)   Források

A lejárati sávokra (vagy felmondásos visszaváltási periódusokra) vonatkozó lejárati idők a következők: a megállapodás szerinti lejáratú betéteknél egy- vagy kétéves futamidő a kibocsátáskor; a felmondással visszaváltható betéteknél háromhavi és kétéves felmondási periódus. A repoügyleteket futamidő szerint nem részletezik, mivel ezek rendszerint nagyon rövid időszakra szóló pénzügyi instrumentumok (kibocsátásukkor rendszerint három hónapnál rövidebb futamidőre szólnak). Az MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy- vagy kétéves lejárat szerint részletezik. A PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek esetében nem kötelező a futamidő szerinti részletezés.

b)   Eszközök

A lejárati sávokra vonatkozó lejárati idők a következők: az egyéves és ötéves lejárati sávban az MPI-k által a részt vevő tagállamok rezidens szervezeteinek (kivéve az MPI-knek és az államháztartásnak) nyújtott kölcsönökről alszektoronként, valamint az MPI-k által háztartásoknak nyújtott hitelekről felhasználási cél szerint; a részt vevő tagállamokban tevékenykedő, más MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományait egy- és kétéves lejárati sávra kell lebontani, hogy a monetáris aggregátumok kiszámításakor lehetővé váljon ezen eszközök MPI-k közötti köztes állományának levonása.

3.   Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hitelek cél szerinti részletezése és elkülönült azonosítása

A háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott hiteleket tovább kell részletezni a hitel típusa szerint (fogyasztási hitel, lakáscélú hitel, egyéb hitel). Az „egyéb hitelek” kategórián belül külön kell azonosítani az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hiteleket (lásd a II. melléklet II. részében az instrumentumkategóriák meghatározását, és a II. melléklet III. részében a szektorok meghatározását). Az NKB-k eltekinthetnek az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek nyújtott hitelek külön azonosításától, ha ezek a hitelek nem érik el a részt vevő tagállamban a háztartásoknak nyújtott összes hitel 5 %-át.

4.   Devizanem szerinti részletezés

A monetáris aggregátumok összeállítása során felhasználható mérlegtételek tekintetében az euróban megadott egyenlegeket az adatszolgáltatási rendszerben elkülönítetten kell kimutatni, hogy az EKB választhassa a monetáris aggregátumok olyan meghatározását, hogy azokba bevonja az összes devizanem egyenlegeit vagy csak euróban számol.

5.   Részletezés ügyfélszektorok és rezidensi állapot szerint

| 5.1. | A részt vevő tagállamokat lefedő monetáris aggregátumok és ellentételeik összeállítása megkívánja a pénztartó szektort alkotó, a részt vevő tagállamok területén levő ügyfelek azonosítását. Erre a célra a nem MPI ügyfeleket az ESA 95 alapján (lásd a II. melléklet 3. részét) államháztartás (S.13), azon belül a központi kormányzat (S.1311) – az összes betéti kötelezettségben külön-külön feltüntetve –, és egyéb rezidens intézmények szektorra osztják fel. Annak érdekében, hogy a monetáris aggregátumokból és hitelállományokból lebontva havi szektoronkénti részletezésű számítást lehessen készíteni, az egyéb rezidens szektorokat tovább részletezik a következő alszektorok szerint: egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124), biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125), nem pénzügyi vállalatok (S.11) és háztartások + háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15). Az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tekintetében lásd a 3. pontot. Az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú”, a „két éven túl felmondásra visszafizetendő” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében a hitelintézetek között meg kell továbbá különböztetni a KBER kötelező tartalékképzési rendszere alkalmazásában az MPI-k egyéb ügyfeleit és a központi kormányzatot. |
| --- | --- |

5.1.

A részt vevő tagállamokat lefedő monetáris aggregátumok és ellentételeik összeállítása megkívánja a pénztartó szektort alkotó, a részt vevő tagállamok területén levő ügyfelek azonosítását. Erre a célra a nem MPI ügyfeleket az ESA 95 alapján (lásd a II. melléklet 3. részét) államháztartás (S.13), azon belül a központi kormányzat (S.1311) – az összes betéti kötelezettségben külön-külön feltüntetve –, és egyéb rezidens intézmények szektorra osztják fel. Annak érdekében, hogy a monetáris aggregátumokból és hitelállományokból lebontva havi szektoronkénti részletezésű számítást lehessen készíteni, az egyéb rezidens szektorokat tovább részletezik a következő alszektorok szerint: egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124), biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125), nem pénzügyi vállalatok (S.11) és háztartások + háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15). Az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek tekintetében lásd a 3. pontot. Az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú”, a „két éven túl felmondásra visszafizetendő” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében a hitelintézetek között meg kell továbbá különböztetni a KBER kötelező tartalékképzési rendszere alkalmazásában az MPI-k egyéb ügyfeleit és a központi kormányzatot.

| 5.2. | Az összes betéti kötelezettség és a két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betéti kötelezettségek, valamint a nem részvény értékpapírok tekintetében további részletezésre kerül sor a PKV ügyfelek tekintetében. |
| --- | --- |

5.2.

Az összes betéti kötelezettség és a két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betéti kötelezettségek, valamint a nem részvény értékpapírok tekintetében további részletezésre kerül sor a PKV ügyfelek tekintetében.

| 5.3. | Az „egyéb pénzügyi közvetítők (S.123) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.124)” kategóriába tartozókkal végzett repoügyletekből/fordított visszavásárlási ügyletekből vagy ezekkel egyenértékű ügyletekből származó egyes betétek/hitelek kapcsolódhatnak a valamely központi szerződő féllel végzett ügyletekhez. Központi szerződő fél (central counterparty) a pénzpiacokon forgalmazott szerződések szerződő felei között a jogilag valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként fellépő közbeiktatott szereplő. Mivel ezek az ügyletek gyakran az MPI-k közötti kétoldalú szerződések helyettesítői, további részletezés szükséges a „visszavásárlási megállapodások” betéti kategórián belül az ezekkel az ügyfelekkel kötött szerződések tekintetében. Hasonlóképpen egy további részletezésre kerül sor a „hitelek” eszközkategórián belül az e szerződő felekkel végzett fordított visszavásárlási ügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

5.3.

Az „egyéb pénzügyi közvetítők (S.123) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.124)” kategóriába tartozókkal végzett repoügyletekből/fordított visszavásárlási ügyletekből vagy ezekkel egyenértékű ügyletekből származó egyes betétek/hitelek kapcsolódhatnak a valamely központi szerződő féllel végzett ügyletekhez. Központi szerződő fél (central counterparty) a pénzpiacokon forgalmazott szerződések szerződő felei között a jogilag valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként fellépő közbeiktatott szereplő. Mivel ezek az ügyletek gyakran az MPI-k közötti kétoldalú szerződések helyettesítői, további részletezés szükséges a „visszavásárlási megállapodások” betéti kategórián belül az ezekkel az ügyfelekkel kötött szerződések tekintetében. Hasonlóképpen egy további részletezésre kerül sor a „hitelek” eszközkategórián belül az e szerződő felekkel végzett fordított visszavásárlási ügyletek tekintetében.

| 5.4. | A belföldi, illetve a más részt vevő tagállamok területén rezidens ügyfeleket egymástól elkülönítetten és egyformán kell kezelni valamennyi statisztikai célú részletezésnél. A részt vevő tagállamok területén kívüli ügyfelek földrajzi területek szerinti csoportosítása nem kötelező. A részt vevő tagállamok területén belüli ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének megfelelően, valamint összhangban az EKB szektorkézikönyvében (1) az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó iránymutatással, amely a legmesszebbmenőkig az ESA95-nek megfelelő besorolási elveket követi. |
| --- | --- |

5.4.

A belföldi, illetve a más részt vevő tagállamok területén rezidens ügyfeleket egymástól elkülönítetten és egyformán kell kezelni valamennyi statisztikai célú részletezésnél. A részt vevő tagállamok területén kívüli ügyfelek földrajzi területek szerinti csoportosítása nem kötelező. A részt vevő tagállamok területén belüli ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének megfelelően, valamint összhangban az EKB szektorkézikönyvében (1) az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó iránymutatással, amely a legmesszebbmenőkig az ESA95-nek megfelelő besorolási elveket követi.

| 5.5. | A részt vevő tagállamok MPI-I által kibocsátott PPA befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik a tulajdonosok adatait, legalább hazai/más részt vevő tagállam/külföld részletezésben, a nem a részt vevő tagállam rezidenseinek tulajdonában álló állományok kizárásának lehetővé tételére. A névre szóló befektetési jegyek tekintetében a kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot a havi mérlegben. A bemutatóra szóló befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók az adott NKB-nak az EKB-val kötött megállapodásában rögzített módszernek megfelelően jelentik a PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi állapot szerinti részletezését. Ez a kötelezettség az érintett piac szervezetére és az adott tagállam nemzeti jogi szabályozására tekintettel elfogadandó alábbi lehetőségek egyikére vagy azok kombinációjára korlátozódik. Ezt a követelményt az EKB időszakosan ellenőrzi.






  a) | Kibocsátó PPA-k:
  A kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot. Ez az információ származhat a befektetési jegyeket forgalmazó ügynöktől vagy a befektetési jegyek kibocsátásában, visszavásárlásában vagy átruházásában részt vevő bármely más jogalanytól. |
| --- | --- | --- |

5.5.

A részt vevő tagállamok MPI-I által kibocsátott PPA befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik a tulajdonosok adatait, legalább hazai/más részt vevő tagállam/külföld részletezésben, a nem a részt vevő tagállam rezidenseinek tulajdonában álló állományok kizárásának lehetővé tételére. A névre szóló befektetési jegyek tekintetében a kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot a havi mérlegben. A bemutatóra szóló befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók az adott NKB-nak az EKB-val kötött megállapodásában rögzített módszernek megfelelően jelentik a PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi állapot szerinti részletezését. Ez a kötelezettség az érintett piac szervezetére és az adott tagállam nemzeti jogi szabályozására tekintettel elfogadandó alábbi lehetőségek egyikére vagy azok kombinációjára korlátozódik. Ezt a követelményt az EKB időszakosan ellenőrzi.

a)

Kibocsátó PPA-k:

A kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot. Ez az információ származhat a befektetési jegyeket forgalmazó ügynöktől vagy a befektetési jegyek kibocsátásában, visszavásárlásában vagy átruházásában részt vevő bármely más jogalanytól.

| b) | MPI-k és EPK-k mint PPA befektetési jegyek letétkezelői:
  Az MPI-k és az EPK-k a PPA befektetési jegyek letétkezelőjeként eljárva adatszolgáltatóként jelentik a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy más, szintén letétkezelőként eljáró közvetítő nevében a kezelésükben lévő befektetési jegyek tulajdonosainak adatait rezidensi állapot szerint. Ez a lehetőség akkor érvényesül, ha i. a letétkezelő megkülönbözteti a tulajdonosok nevében letétként kezelt PPA befektetési jegyeket a más letétkezelő nevében letétként kezelt PPA befektetési jegyektől; és ii. ha a PPA befektetési jegyek többségét pénzügyi közvetítőnek minősülő (MPI-k vagy EPK-k) belföldi rezidens intézmény kezeli letétként. |
| --- | --- |

b)

MPI-k és EPK-k mint PPA befektetési jegyek letétkezelői:

Az MPI-k és az EPK-k a PPA befektetési jegyek letétkezelőjeként eljárva adatszolgáltatóként jelentik a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy más, szintén letétkezelőként eljáró közvetítő nevében a kezelésükben lévő befektetési jegyek tulajdonosainak adatait rezidensi állapot szerint. Ez a lehetőség akkor érvényesül, ha i. a letétkezelő megkülönbözteti a tulajdonosok nevében letétként kezelt PPA befektetési jegyeket a más letétkezelő nevében letétként kezelt PPA befektetési jegyektől; és ii. ha a PPA befektetési jegyek többségét pénzügyi közvetítőnek minősülő (MPI-k vagy EPK-k) belföldi rezidens intézmény kezeli letétként.

| c) | Az MPI-k és az EPK-k, mint rezidensek és a nem rezidensek közötti, rezidens PPA befektetési jegyeket érintő ügyletek adatszolgáltatói
  Az MPI-k és az EPK-k adatszolgáltatóként a rezidensek és a nem rezidensek közötti, rezidens PPA befektetési jegyeket érintő ügyletek adatszolgáltatójaként eljárva rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik az adatokat a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy az ügyletben szintén résztvevő más közvetítő nevében forgalmazott befektetési jegyek tulajdonosairól. Ez a lehetőség akkor érvényesül, ha i. ha a jelentés teljes körű, azaz lényegében kiterjed az adatszolgáltatók által végzett valamennyi ügyletre; ii. ha a részt vevő tagállamok nem rezidenseivel kötött vételek és eladások pontos adatai rendelkezésre állnak; iii. ha az ugyanazon befektetési jegyek kibocsátási és visszavásárlási értéke közötti díjak nélkül számolt értékkülönbség csekély; és iv. ha a részt vevő tagállamok nem rezidenseinél lévő, rezidens PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek mennyisége csekély. |
| --- | --- |

c)

Az MPI-k és az EPK-k, mint rezidensek és a nem rezidensek közötti, rezidens PPA befektetési jegyeket érintő ügyletek adatszolgáltatói

Az MPI-k és az EPK-k adatszolgáltatóként a rezidensek és a nem rezidensek közötti, rezidens PPA befektetési jegyeket érintő ügyletek adatszolgáltatójaként eljárva rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik az adatokat a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy az ügyletben szintén résztvevő más közvetítő nevében forgalmazott befektetési jegyek tulajdonosairól. Ez a lehetőség akkor érvényesül, ha i. ha a jelentés teljes körű, azaz lényegében kiterjed az adatszolgáltatók által végzett valamennyi ügyletre; ii. ha a részt vevő tagállamok nem rezidenseivel kötött vételek és eladások pontos adatai rendelkezésre állnak; iii. ha az ugyanazon befektetési jegyek kibocsátási és visszavásárlási értéke közötti díjak nélkül számolt értékkülönbség csekély; és iv. ha a részt vevő tagállamok nem rezidenseinél lévő, rezidens PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek mennyisége csekély.

| d) | Ha nem alkalmazandó az a)–c) lehetőség, az adatszolgáltató – az MPI-ket és a EPK-kat is beleértve – a vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló információ alapján jelenti. |
| --- | --- |

d)

Ha nem alkalmazandó az a)–c) lehetőség, az adatszolgáltató – az MPI-ket és a EPK-kat is beleértve – a vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló információ alapján jelenti.

1. táblázat

Havi állományok
   (2)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

MPI-k (4)

Nem MPI-k

MPI-k (4)

Nem MPI-k

Összesen

Bankok

Nem bankok

Hitelintézetek

ebből: tartalékképzési követelmény alá tartozó hitelintézetek, EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Hitelintézetek

ebből: tartalékképzési követelmény alá tartozó hitelintézetek, EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: központi szerződő fél (5)

ebből: PKV-k

ebből: központi szerződő fél (5)

ebből: PKV-k

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

FORRÁSOK

| 8. | Forgalomban lévő készpénz |
| --- | --- |

8.

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

*

*

*

*

*

*

*

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

| — | egy éven túli |
| --- | --- |

—

egy éven túli

ebből: átruházható betét

ebből: legfeljebb kétéves

ebből: szindikált hitelek

| 9e. | Euro |
| --- | --- |

9e.

*

*

*

*

| 9.1e. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1e.

*

*

*

*

ebből: átruházható betét

| 9.2e. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2e.

legfeljebb egy év

*

*

*

*

| — | egy és két év közötti |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti

*

*

*

*

| — | egy éven túli |
| --- | --- |

—

egy éven túli

két éven túli

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3e.

három hónapon belüli

*

*

*

*

három hónapnál hosszabb

*

*

*

*

ebből: két éven túli (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e. | Repóügyletek |
| --- | --- |

9.4e.

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

9x.

| 9.1x. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1x.

*

*

*

*

| 9.2x. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2x.

legfeljebb egy év

*

*

*

*

egy és két év közötti

*

*

*

*

két éven túli

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3x.

három hónapon belüli

*

*

*

*

három hónapnál hosszabb

*

*

*

*

ebből: két éven túli (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4x.

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10. | PPA-k befektetési jegyei
   (4) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

| 11e. | Euro |
| --- | --- |

11e.

Euro

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

*

| — | egy és két év közötti |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti

*

| — | két éven túli |
| --- | --- |

—

két éven túli

ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával

*

| 11x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

11x.

Külföldi valuták

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

*

| — | egy és két év közötti |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti

*

| — | két éven túli |
| --- | --- |

—

két éven túli

ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával

*

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

1. táblázat Források

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: központi szerződő fél (5)

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

ebből: központi szerződő fél (5)

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

ebből: SP/UP (6)

ebből: SP/UP (6)

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

| 1e. | ebből: euro |
| --- | --- |

1e.

ebből: euro

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

| — | egy és öt év közötti |
| --- | --- |

—

egy és öt év közötti

| — | öt éven túli |
| --- | --- |

—

öt éven túli

ebből: szindikált hitelek

ebből: repóügyletek

2e. ebből: euro

ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

ebből: kényelmi hitelkártyahitelek

ebből: nyújtott hitelkártyahitelek

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

| 3e. | Euro |
| --- | --- |

3e.

Euro

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 3x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

3x.

Külföldi valuták

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

1. táblázat Eszközök

3. RÉSZ

Mérleg (negyedéves állományok)

A monetáris fejlemények további elemzésére és más statisztikai célok szolgálatára az EKB a mérleg kulcsfontosságú tételei tekintetében a következőket kéri:

| 1. | A részt vevő tagállamok nem MPI-einek nyújtott hitelek alszektor, futamidő és ingatlanfedezet szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).
  Ez annak érdekében szükséges, hogy áttekinthető legyen az MPI-k hitelezésének (hitelek és értékpapírok) teljes körű, alszektorok és futamidő szerinti összetétele a pénztartó szektor felé. Nem pénzügyi vállalatok és háztartások tekintetében további „ebből” pozíciók szükségesek az ingatlanfedezettel biztosított hitelek azonosítására.
  Az euróban denominált, nem pénzügyi szervezetek és háztartások részére nyújtott egy és két éven túli hitelek esetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszak tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának a hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index alakulásának (pl. Euribor) megfelelően, a folyamatosan felülvizsgált kamatozású hitelek („változó kamatozás”), és az MPI belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek. |
| --- | --- |

1.

A részt vevő tagállamok nem MPI-einek nyújtott hitelek alszektor, futamidő és ingatlanfedezet szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).

Ez annak érdekében szükséges, hogy áttekinthető legyen az MPI-k hitelezésének (hitelek és értékpapírok) teljes körű, alszektorok és futamidő szerinti összetétele a pénztartó szektor felé. Nem pénzügyi vállalatok és háztartások tekintetében további „ebből” pozíciók szükségesek az ingatlanfedezettel biztosított hitelek azonosítására.

Az euróban denominált, nem pénzügyi szervezetek és háztartások részére nyújtott egy és két éven túli hitelek esetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszak tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának a hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index alakulásának (pl. Euribor) megfelelően, a folyamatosan felülvizsgált kamatozású hitelek („változó kamatozás”), és az MPI belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek.

| 2. | A részt vevő tagállamok monetáris intézményeinek államháztartással (nem központi kormányzattal) szemben fennálló betéti tartozásainak alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).
  Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni. |
| --- | --- |

2.

A részt vevő tagállamok monetáris intézményeinek államháztartással (nem központi kormányzattal) szemben fennálló betéti tartozásainak alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).

Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni.

| 3. | A részt vevő tagállamokon kívüli ügyfelekkel (nem részt vevő tagállamok és a külföld) szembeni pozíciók szektoronkénti részletezései (lásd a 2. táblázatot).
  Amennyiben az ESA 95-öt nem kell alkalmazni, a Nemzeti Számlák Rendszere (SNA93) szerinti szektorbesorolás érvényes. |
| --- | --- |

3.

A részt vevő tagállamokon kívüli ügyfelekkel (nem részt vevő tagállamok és a külföld) szembeni pozíciók szektoronkénti részletezései (lásd a 2. táblázatot).

Amennyiben az ESA 95-öt nem kell alkalmazni, a Nemzeti Számlák Rendszere (SNA93) szerinti szektorbesorolás érvényes.

| 4. | Országok szerinti részletezés (lásd a 3. táblázatot).
  Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az átmeneti előírások és az adatminőségi ellenőrzése céljából szükséges. |
| --- | --- |

4.

Országok szerinti részletezés (lásd a 3. táblázatot).

Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az átmeneti előírások és az adatminőségi ellenőrzése céljából szükséges.

| 5. | Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot).
  Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani az átértékelődésekkel igazított monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó forgalmi statisztikákat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák. |
| --- | --- |

5.

Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot).

Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani az átértékelődésekkel igazított monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó forgalmi statisztikákat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák.

2. táblázat

Negyedéves állományok (szektor szerinti részletezés)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Nem MPI-k

Nem MPI-k

Összesen

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Bankok

Nem bankok

Összesen

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Tartományi kormányzat (S.1312)

Helyi önkormányzat (S.1313)

Társadalombiztosítási alapok (S.1314)

Összesen

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

Összesen

Tartományi kormányzat (S.1312)

Helyi önkormányzat (S.1313)

Társadalombiztosítási alapok (S.1314)

Összesen

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

FORRÁSOK

| 8. | Forgalomban lévő készpénz |
| --- | --- |

8.

Forgalomban lévő készpénz

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

Betétek

M

M

M

| 9.1. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1.

Egynapos

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2.

Megállapodás szerinti futamidejű betétek

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható betétek

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

Repoügyletek

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | Nyílt végű befektetési alapok befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

Nyílt végű befektetési alapok befektetési jegyei

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

Fennmaradó források

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

Készpénz

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

Hitelek

M

M

M

M

M

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

M

M

M

M

M

M

M

M

| — | egy és öt év közötti |
| --- | --- |

—

egy és öt év közötti

M

M

M

M

M

M

M

M

| — | öt éven túli |
| --- | --- |

—

öt éven túli

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

Euro

Hitelek egy éven túli eredeti futamidővel

ebből: hitelek legfeljebb egyéves hátralévő futamidővel

ebből: hitelek egy évnél hosszabb hátralévő futamidővel és a következő 12 hónapban újramegállapított kamattal

Hitelek két éven túli eredeti futamidővel

ebből: hitelek legfeljebb kétéves hátralévő futamidővel

ebből: hitelek két évnél hosszabb hátralévő futamidővel és a következő 24 hónapban újramegállapított kamattal

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok

M

M

M

M

M

legfeljebb egy év

egy éven túli

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

PPA-k befektetési jegyei

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

Részvények és egyéb részesedések

M

M

M

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

Reáleszközök

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

Fennmaradó eszközök

M

Havi adatkövetelmény (lásd a 1. táblázatot).

3. táblázat

Negyedéves állományok (ország szerinti részletezés)

| MÉRLEGTÉTELEK | Minden részt vevő tagállam (a belföldi szektor kizárásával) és minden más EU-tagállam | Külföld (EU kivételével) |
| --- | --- | --- |
| tagállam | tagállam | tagállam | tagállam |
| FORRÁSOK | | | | | |
| 8 | Forgalomban lévő készpénz |

MÉRLEGTÉTELEK

Minden részt vevő tagállam (a belföldi szektor kizárásával) és minden más EU-tagállam

Külföld (EU kivételével)

tagállam

tagállam

tagállam

tagállam

FORRÁSOK

8

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

MPI-ktől

nem MPI-ktől

| 10. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

MPI-knek

nem MPI-knek

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

MPI-k által kibocsátott

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

nem MPI-k által kibocsátott

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

4. táblázat

Negyedéves állományok (pénznem szerinti részletezés)

| MÉRLEGTÉTELEK | Valamennyi pénznem együtt | Euro | Nem euro EU-s fizetőeszközök | Nem EU-tagállamok fizetőeszközei együtt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | EU-tagállam fizetőeszköze | EU-tagállam fizetőeszköze | EU-tagállam fizetőeszköze | GBP | Összesen | USD | JPY | CHF | Valamennyi fennmaradó pénznem együtt |
| FORRÁSOK | | | | | | | | | | | | |
| 9. | Betétek |

MÉRLEGTÉTELEK

Valamennyi pénznem együtt

Euro

Nem euro EU-s fizetőeszközök

Nem EU-tagállamok fizetőeszközei együtt

Összesen

EU-tagállam fizetőeszköze

EU-tagállam fizetőeszköze

EU-tagállam fizetőeszköze

GBP

Összesen

USD

JPY

CHF

Valamennyi fennmaradó pénznem együtt

FORRÁSOK

9.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

MPI-ktől

M

M

nem MPI-ktől

M

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

MPI-ktől

M

M

nem MPI-ktől

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

legfeljebb egy év

M

egy éven túli

M

bankoktól

Q

nem bankoktól

| 10. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

M

M

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

M

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

M

ESZKÖZÖK

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

MPI-knek

M

nem MPI-knek

M

M

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

MPI-knek

M

nem MPI-knek

M

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

legfeljebb egy év

M

egy éven túli

M

bankoknak

Q

nem bankoknak

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

MPI-k által kibocsátott

M

M

nem MPI-k által kibocsátott

M

M

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

MPI-k által kibocsátott

M

M

nem MPI-k által kibocsátott

M

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

bankok által kibocsátott

Q

nem bankok által kibocsátott

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

M

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

M

| 5. | + 6. + 7. Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

5.

- 6. + 7. Fennmaradó eszközök

M

M

Havi adatkövetelmény (lásd a 1. táblázatot).

Q

Negyedéves adatkövetelmény (lásd a 2. táblázatot).

4. RÉSZ

Mérlegen kívüli tételekre vonatkozó információk (éves adatok)

Az EKB fizetési statisztikák céljára és egyéb célokból a következő két tételt kéri:

| 1. | Átruházható betétszámlák száma:
  Ez a tétel az adatszolgáltató intézmény által vezetett átruházható betétszámlák számát tartalmazza (lásd a II. melléklet 2. részében az instrumentumkategóriák táblázatát). |
| --- | --- |

1.

Átruházható betétszámlák száma:

Ez a tétel az adatszolgáltató intézmény által vezetett átruházható betétszámlák számát tartalmazza (lásd a II. melléklet 2. részében az instrumentumkategóriák táblázatát).

| 2. | Átruházható betétszámlák száma: internetes alapú/személyi számítógéphez kötött.
  Ez a tétel az adatszolgáltató által vezetett olyan átruházható betétszámlák számát tartalmazza, amelyeket a számlatulajdonos elektronikus úton képes elérni és használni az interneten és személyi számítógépes banki szolgáltatáson keresztül, meghatározott szoftvernek és külön távközlési vonalnak fizetés végrehajtása érdekében. Nem tartoznak ide a telefonon vagy mobiltelefonon elérhető, átruházható betétek, amennyiben azok az interneten vagy személyi számítógépes banki szolgáltatással nem érhetőek el. |
| --- | --- |

2.

Átruházható betétszámlák száma: internetes alapú/személyi számítógéphez kötött.

Ez a tétel az adatszolgáltató által vezetett olyan átruházható betétszámlák számát tartalmazza, amelyeket a számlatulajdonos elektronikus úton képes elérni és használni az interneten és személyi számítógépes banki szolgáltatáson keresztül, meghatározott szoftvernek és külön távközlési vonalnak fizetés végrehajtása érdekében. Nem tartoznak ide a telefonon vagy mobiltelefonon elérhető, átruházható betétek, amennyiben azok az interneten vagy személyi számítógépes banki szolgáltatással nem érhetőek el.

Táblázat

Éves adatok

| MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

Nem MPI-k

Nem MPI-k

Nem MPI-k

Nem MPI-k (7)

Átruházható egynapos betéti számlák száma

Átruházható internettel/számítógépes kapcsolattal kezelhető egynapos betéti számlák száma

5. RÉSZ

Átértékelési kiigazítások jelentése a forgalmi statisztikák összeállításához

A részt vevő tagállamok területére vonatkozó monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó forgalmi statisztikák összeállítása céljából az EKB átértékelési kiigazításokat kér a leírt/kivezetett hitelekről valamint az értékpapírok átértékeléséről:

1.   Hitelek leírása/kivezetése

Az összevont átértékelési kiigazításoknak a hitelleírások/kivezetések vonatkozásában történő jelentése lehetővé teszi az EKB számára a két egymást követő adatszolgáltatási időszakban jelentett állományokból a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó statisztikák összeállítását. A kiigazítás tükrözi a 2. és 3. résznek megfelelően jelentett hitelek állományában bekövetkezett minden olyan változást, amelyet a leírások okoznak, beleértve a hitel teljes hátralékos összegének leírását (kivezetés). A kiigazításnak a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat is tükröznie kell, amennyiben egy NKB úgy dönt, hogy a mérlegállományt a céltartalékok összegének levonásával tartja nyilván. A hitelek harmadik személy részére történő eladásakor vagy átruházásakor elismert leírását/törlését – amennyiben ez megállapítható – szintén jelenteni kell.

Az 1A. táblázat határozza meg a hitelek leírásának/törlésének minimumkövetelményeit.

2.   Az értékpapírok átértékelése

Az értékpapírok átértékelése tekintetében tett kiigazítások az értékpapírok értékében bekövetkező változásokra utalnak, amelyeket az értékpapírok nyilvántartási vagy piaci árának a változása idéz elő. A kiigazítás tartalmazza az időszakvégi mérleg szerinti állománynak a nyilvántartás szerinti referenciaértékhez képest az időszakban eredő értékváltozásait, azaz az esetleges árfolyamveszteséget/-nyereséget. Tartalmazhatja az értékpapírokkal folytatott tranzakciókból eredő értékelési változásokat is, azaz a realizált árfolyamveszteséget vagy -nyereséget is.

Az 1A. táblázat határozza meg az értékpapírok átértékelésének minimumkövetelményeit.

A mérleg forrásoldalát illetően nem határoztak meg minimum adatszolgáltatási követelményt. Ha azonban az adatszolgáltatók által alkalmazott értékelési gyakorlatok az időszakvégi állomány változását eredményezik, az NKB-knak megengedett az ilyen változásokhoz kapcsolódó adatok gyűjtése. Ezekről az adatokról egyéb „egyéb átértékelési” kiigazításként kell adatot szolgáltatni.

1A. táblázat

Havi átértékelési kiigazítások
   (8)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

ebből: tartalékképzési követelmény alá tartozó hitelintézetek, EKB és NKB-k

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

ebből: tartalékképzési követelmény alá tartozó hitelintézetek, EKB és NKB-k

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

Központi kormányzat

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Központi háztartás

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

FORRÁSOK

| 8 | Forgalomban lévő készpénz |
| --- | --- |

8

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

legfeljebb egy év

egy éven túli

| 9e. | Euro |
| --- | --- |

9e.

| 9.1e. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1e.

| 9.2e. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2e.

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 9.3e. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3e.

legfeljebb három hónapos

három hónapnál hosszabb

ebből: két éven túli

| 9.4e. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4e.

| 9.x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

9.x.

| 9.1x. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1x.

| 9.2x. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2x.

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 9.3x. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3x.

legfeljebb három hónapos

három hónapnál hosszabb

ebből: két éven túli

| 9.4x. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4x.

| 10. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

| 11e. | Euro |
| --- | --- |

11e.

Euro

| — | legfeljebb egy év |
| --- | --- |

—

legfeljebb egy év

*

| — | egy és két év közötti |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti

*

két éven túli

*

| 11x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

11x.

Külföldi valuták

legfeljebb egy év

*

egy és két év közötti

*

két éven túli

*

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

1A. táblázat Források

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

ebből: SP/UP (10)

ebből: SP/UP (10)

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

| 1e. | ebből: euro |
| --- | --- |

1e.

ebből: euro

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

legfeljebb egy év

egy és öt év közötti

öt éven túli

ebből: szindikált hitelek

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 2e. | ebből: euro |
| --- | --- |

2e.

ebből: euro

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

ebből: két éven túli (9)

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3e. | Euro |
| --- | --- |

3e.

Euro

(nincs rovat)

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 3x. | Külföldi valuták |
| --- | --- |

3x.

Külföldi valuták

(nincs rovat)

legfeljebb egy év

egy és két év közötti

két éven túli

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részvények és egyéb részesedések
   (9) |
| --- | --- |

5.

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

1A. táblázat Eszközök

6. RÉSZ

Adatszolgáltatási követelmények a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében

1.   Fogalommeghatározások

E rész alkalmazásában a „mérlegből történő kivezetés” a hitelnek vagy egy részének a 2. vagy 3. résznek megfelelően jelentett állományokból való törlése, ideértve annak a 8. cikk (6) bekezdésében említett mentesség miatti törlését.

2.   Általános követelmények

A 7. cikk (2) bekezdése szerint jelentett adatok, adott esetben a 7. cikk (4) bekezdése szerinti adatokkal módosítva. Valamennyi adattételt a hitel adósának rezidensi státusa és alszektora szerint kell részletezni, az 5. táblázatban megadott oszlopfejlécek szerint. Az értékpapírosítás tárolási szakaszában (amikor az értékpapírosítás még nem zárult le amiatt, mert az értékpapírokat vagy hasonló instrumentumokat még nem állították ki a befektetők részére) elidegenített hiteleket úgy kell tekinteni, mintha azok értékpapírosítása már megtörtént volna.

3.   Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalmának jelentésére vonatkozó követelmények

| 3.1. | Az 5. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az MPI-k az 5. táblázat 1. és 2. részében szereplő tételeket a tárgyidőszakban értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma és a tárgyidőszakban megszerzett hitelek különbségeként számítják. Ennek a számításnak nem képezik részét a más euroövezeti MPI-nek átruházott vagy ilyentől megszerzett hitelek, illetve azok a hitelek, amelyek átruházása az adatszolgáltató részvételével zajló egyesülés, felvásárlás vagy szétválás eredményeként történik. |
| --- | --- |

3.1.

Az 5. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az MPI-k az 5. táblázat 1. és 2. részében szereplő tételeket a tárgyidőszakban értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma és a tárgyidőszakban megszerzett hitelek különbségeként számítják. Ennek a számításnak nem képezik részét a más euroövezeti MPI-nek átruházott vagy ilyentől megszerzett hitelek, illetve azok a hitelek, amelyek átruházása az adatszolgáltató részvételével zajló egyesülés, felvásárlás vagy szétválás eredményeként történik.

| 3.2. | A 3.1. szakaszban említett tételeket a következők szerint kell az 5. táblázat 1. és 2. részébe besorolni:






  — | az 1. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett hitelállományokra hatást gyakorló elidegenítések és szerzések, azaz a mérlegből történő kivezetéssel járó elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vétellel vagy újbóli nyilvántartásba vétellel járó szerzések az 1. részbe kerülnek besorolásra, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A 3.1. szakaszban említett tételeket a következők szerint kell az 5. táblázat 1. és 2. részébe besorolni:

—

az 1. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett hitelállományokra hatást gyakorló elidegenítések és szerzések, azaz a mérlegből történő kivezetéssel járó elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vétellel vagy újbóli nyilvántartásba vétellel járó szerzések az 1. részbe kerülnek besorolásra,

| — | a 2. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett hitelállományokra hatást nem gyakorló elidegenítések és szerzések, azaz a mérlegből történő kivezetéssel nem járó elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vétellel vagy újbóli nyilvántartásba vétellel nem járó szerzések az 1. részbe kerülnek besorolásra. |
| --- | --- |

—

a 2. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett hitelállományokra hatást nem gyakorló elidegenítések és szerzések, azaz a mérlegből történő kivezetéssel nem járó elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vétellel vagy újbóli nyilvántartásba vétellel nem járó szerzések az 1. részbe kerülnek besorolásra.

| 3.3. | Az 5. táblázat 1. részében szereplő tételeket havonta tovább kell részletezni a hitel átruházásában részt vevő szerződő fél szerint, megkülönböztetve a PKV-kat, ezen belül az euroövezetben rezidens PKV-kat és egyéb szerződő feleket. Az 5b) táblázatban megadott egyes tételekre negyedévente további, eredeti futamidő és cél szerinti részletezés szükséges. |
| --- | --- |

3.3.

Az 5. táblázat 1. részében szereplő tételeket havonta tovább kell részletezni a hitel átruházásában részt vevő szerződő fél szerint, megkülönböztetve a PKV-kat, ezen belül az euroövezetben rezidens PKV-kat és egyéb szerződő feleket. Az 5b) táblázatban megadott egyes tételekre negyedévente további, eredeti futamidő és cél szerinti részletezés szükséges.

4.   Követelmények az értékpapírosítás keretében gondozott hitelből fennmaradó összegre

| 4.1. | Az 5. cikk (2) bekezdésében említett követelmények érvényesülnek, attól függetlenül, hogy a gondozott hitelek vagy azok megfelelő gondozási jogai nyilván vannak-e tartva az adatszolgáltató mérlegében. Az adatokat az 5. táblázat 3. részének megfelelően jelentik. |
| --- | --- |

4.1.

Az 5. cikk (2) bekezdésében említett követelmények érvényesülnek, attól függetlenül, hogy a gondozott hitelek vagy azok megfelelő gondozási jogai nyilván vannak-e tartva az adatszolgáltató mérlegében. Az adatokat az 5. táblázat 3. részének megfelelően jelentik.

| 4.2. | A más euroövezeti tagállamban rezidens EPK-k számára gondozott hitelek tekintetében az MPI-k további részletezést jelentenek minden egyes olyan tagállamra külön, amelyben az EPK rezidens. |
| --- | --- |

4.2.

A más euroövezeti tagállamban rezidens EPK-k számára gondozott hitelek tekintetében az MPI-k további részletezést jelentenek minden egyes olyan tagállamra külön, amelyben az EPK rezidens.

| 4.3. | Az NKB-k az 5. cikk (2) bekezdésében szereplő adatokat vagy azok egy részét gyűjthetik minden egyes EPK-ra az értékpapírosított hiteleket gondozó rezidens MPI-ktől. Ha valamely NKB úgy ítéli meg, hogy a 4.1. szakaszban említett adatok és a 4.2. szakaszban említett részletezés begyűjthető minden egyes EPK-ra, értesíti az MPI-ket arról, hogy a 4.1. és 4.2. pontban említett adatszolgáltatás szükséges-e, és ha igen, milyen terjedelemben. |
| --- | --- |

4.3.

Az NKB-k az 5. cikk (2) bekezdésében szereplő adatokat vagy azok egy részét gyűjthetik minden egyes EPK-ra az értékpapírosított hiteleket gondozó rezidens MPI-ktől. Ha valamely NKB úgy ítéli meg, hogy a 4.1. szakaszban említett adatok és a 4.2. szakaszban említett részletezés begyűjthető minden egyes EPK-ra, értesíti az MPI-ket arról, hogy a 4.1. és 4.2. pontban említett adatszolgáltatás szükséges-e, és ha igen, milyen terjedelemben.

5.   Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-kra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények

| 5.1. | Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályt alkalmazó MPI-k az 5. táblázat 4. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre. |
| --- | --- |

5.1.

Az IAS 39-et vagy hasonló nemzeti számviteli szabályt alkalmazó MPI-k az 5. táblázat 4. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre.

| 5.2. | A 8. cikk (6) bekezdése szerinti mentesítés hatálya alatt álló MPI-k az 5. táblázat 4. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek a mérlegből kivezetésre kerültek, de amelyeket még mindig nyilvántartanak a pénzügyi kimutatásokban. |
| --- | --- |

5.2.

A 8. cikk (6) bekezdése szerinti mentesítés hatálya alatt álló MPI-k az 5. táblázat 4. részének megfelelően jelentik az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek a mérlegből kivezetésre kerültek, de amelyeket még mindig nyilvántartanak a pénzügyi kimutatásokban.

5a. táblázat

Értékpapírosítás és más hitelátruházások

Havi adatok

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb államháztartás (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

| 1. | Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma: az eladás és a szerzés különbségeként számított ügyletek, amelyek a jelentett hitelállományokra hatással vannak |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Az átruházásban félként PKV szerepel |
| --- | --- |

1.1.

Az átruházásban félként PKV szerepel

| 1.1.1. | ebből az átruházásban félként euroövezeti PKV szerepel |
| --- | --- |

1.1.1.

ebből az átruházásban félként euroövezeti PKV szerepel

| 1.2. | Az átruházásban más fél szerepel |
| --- | --- |

1.2.

Az átruházásban más fél szerepel

| 2. | Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma: az eladás és a szerzés különbségeként számított ügyletek, amelyek a jelentett hitelállományokra nincsenek hatással |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | az átruházásban szereplő minden fél |
| --- | --- |

2.1.

az átruházásban szereplő minden fél

| 3. | Az értékpapírosítás keretében törlesztett hitelből fennmaradó összeg
   (11) |
| --- | --- |

3.

| 4. | A könyvekből ki nem vezett értékpapírosított hitelből fennmaradó összeg
   (12) |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Összesen |
| --- | --- |

4.1.

Összesen

| 4.1.1. | ebből értékpapírosítás euroövezeti PKV-n keresztül |
| --- | --- |

4.1.1.

ebből értékpapírosítás euroövezeti PKV-n keresztül

5b. táblázat

Értékpapírosítás és más hitelátruházások (folytatás)

Negyedéves adatok

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföld |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb államháztartás (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

Fogyasztási hitelek

Lakáscélú hitelek

Egyéb hitelek

SP/UP (13)

SP/UP (13)

| 1. | Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma: az eladás és a szerzés különbségeként számított ügyletek, amelyek a jelentett hitelállományokra hatással vannak |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Az átruházásban szereplő fél: PKV |
| --- | --- |

1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

a hitel célja

legfeljebb egy év

egy és öt év közötti

öt éven túli

| 1.1.1. | ebből fél az átruházásban egy euroövezeti PKV |
| --- | --- |

1.1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

legfeljebb egy év

egy és öt év közötti

öt éven túli

| 1.2. | Az átruházásban szereplő más felek |
| --- | --- |

1.2.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

a hitel célja

| 2. | Értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó forgalma: az eladás és a szerzés különbségeként számított ügyletek, amelyek a jelentett hitelállományokra nincsenek hatással |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Az átruházásban szereplő minden fél |
| --- | --- |

2.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Az értékpapírosítás keretében törlesztett hitelből fennmaradó összeg |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Törlesztett hitelek: minden PKV |
| --- | --- |

3.1.

legfeljebb egy év

egy és öt év közötti

öt éven túli

| 3.1.1 | Törlesztett hitelek: ebből euroövezeti PKV-k |
| --- | --- |

3.1.1

legfeljebb egy év

egy és öt év közötti

öt éven túli

M

Havi adatkövetelmény (lásd az 5a. táblázatot).

7. RÉSZ

A kisméretű hitelintézetek egyszerűsített adatszolgáltatása

A 8. cikk d) pontjában említett mentesítés hatálya alatt álló hitelintézetek mentesíthetők az alábbi követelmények alól:

| 1. | A 2. rész 4. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
| --- | --- |

1.

A 2. rész 4. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés.

| 2. | A következők külön azonosítása:






  — | a 2. rész 5.3. szakaszában említett, központi szerződő felekkel szemben fennálló pozíciók szerinti részletezés, |
| --- | --- | --- |

2.

A következők külön azonosítása:

—

a 2. rész 5.3. szakaszában említett, központi szerződő felekkel szemben fennálló pozíciók szerinti részletezés,

| — | az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megadott szindikált hitelek, |
| --- | --- |

—

az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megadott szindikált hitelek,

| — | az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megadott, legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok. |
| --- | --- |

—

az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megadott, legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok.

| 3. | A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés. |
| --- | --- |

3.

A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés.

| 4. | A 3. rész 4. szakaszában említett, ország szerint részletezés. |
| --- | --- |

4.

A 3. rész 4. szakaszában említett, ország szerint részletezés.

| 5. | A 3. rész 5. szakaszában említett, devizanem szerint részletezés. |
| --- | --- |

5.

A 3. rész 5. szakaszában említett, devizanem szerint részletezés.

Emellett ezek a hitelintézetek a 2., 5. és 6. részben említett adatszolgáltatási követelményeket csak negyedéves adatszolgáltatással teljesíthetik, a 6. cikk (3) bekezdésében a negyedéves statisztikákra meghatározott határidőkkel összhangban.

8. RÉSZ

Összefoglaló

A monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegének alkalmazásában használt részletezések összefoglalása (14)

| Instrumentum- és futamidő-kategóriák |
| --- |
| MÉRLEGTÉTELEK |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Készpénz |

Instrumentum- és futamidő-kategóriák

MÉRLEGTÉTELEK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

| 2. | Hitelek | legfeljebb egy év
   (15) |
| --- | --- | --- |

2.

legfeljebb egy év
   (15)

| | egy és öt év közötti
   (15) |
| --- | --- |

egy és öt év közötti
   (15)

| | öt éven túli
   (15) |
| --- | --- |

öt éven túli
   (15)

ebből: szindikált hitelek

ebből: repoügyletek

ebből: ingatlanfedezettel

ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek (euro)

ebből: kényelmi hitelkártyahitelek (euro)

ebből: nyújtott hitelkártyahitelek (euro)

ebből: ingatlanfedezet
   (16)

Hitelek egy éven túli eredeti futamidővel (euro)

ebből: hitelek egy évnél rövidebb hátralévő futamidővel

ebből: hitelek egy évnél hosszabb hátralévő futamidővel és a következő 12 hónapban újramegállapított kamattal

Hitelek két éven túli eredeti futamidővel (euro)

ebből: hitelek két évnél rövidebb hátralévő futamidővel

ebből: hitelek két évnél hosszabb hátralévő futamidővel és a következő 24 hónapban újramegállapított kamattal

| 3. | Nem részvény értékpapírok | legfeljebb egy év
   (17) |
| --- | --- | --- |

3.

legfeljebb egy év
   (17)

| | egy és két év közötti
   (17) |
| --- | --- |

egy és két év közötti
   (17)

| | két éven túli
   (17) |
| --- | --- |

két éven túli
   (17)

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

| 8. | Forgalomban lévő készpénz |
| --- | --- |

8.

| 9. | Betétek | legfeljebb egy év
   (18) |
| --- | --- | --- |

9.

legfeljebb egy év
   (18)

| | egy éven túli
   (18) |
| --- | --- |

egy éven túli
   (18)

ebből: átruházható betét

ebből: legfeljebb kétéves

ebből: szindikált hitelek

| 9.1. | Egynapos betétek

  ebből: elektronikus pénz


  ebből: átruházható betét |
| --- | --- |

9.1.

ebből: elektronikus pénz

ebből: átruházható betét

| 9.2. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek | legfeljebb egy év |
| --- | --- | --- |

9.2.

legfeljebb egy év

| | egy és két év közötti |
| --- | --- |

egy és két év közötti

| | két éven túli |
| --- | --- |

két éven túli

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek | három hónapon belüli |
| --- | --- | --- |

9.3.

három hónapon belüli

| | három hónapnál hosszabb |
| --- | --- |

három hónapnál hosszabb

| | ebből: két éven túli
   (19) |
| --- | --- |

ebből: két éven túli
   (19)

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

| 10. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok | legfeljebb egy év |
| --- | --- | --- |

11.

legfeljebb egy év

| | egy és két év közötti |
| --- | --- |

egy és két év közötti

ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges garanciával

| | két éven túli |
| --- | --- |

két éven túli

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK

Átruházható egynapos betéti számlák száma

Átruházható internetes alapú/személyi számítógéphez kötött egynapos betéti számlák száma

| Ügyfelek és részletezés cél szerint |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| A. | Belföldi rezidens | MPI-k |

Ügyfelek és részletezés cél szerint

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

A.

MPI-k

| | Nem MPI-k | Államháztartás | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Államháztartás

központi kormányzat

| | tartományi kormányzat |
| --- | --- |

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzat |
| --- | --- |

helyi önkormányzat

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (20) | egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (20)

egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20)

| | ebből: központi szerződő felek
   (16) |
| --- | --- |

ebből: központi szerződő felek
   (16)

| | ebből: PKV
   (16) |
| --- | --- |

ebből: PKV
   (16)

| | biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)
   (20)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20)

| | Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20) | fogyasztási hitelek
   (16) |
| --- | --- | --- |

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)

fogyasztási hitelek
   (16)

| | lakáscélú hitel
   (16) |
| --- | --- |

lakáscélú hitel
   (16)

| | egyéb hitelek
   (16) |
| --- | --- |

egyéb hitelek
   (16)

| | ebből: egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok
   (16) |
| --- | --- |

ebből: egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok
   (16)

| A. | Belföldi rezidens | MPI-k


  ebből: hitelintézetek |
| --- | --- | --- |

A.

MPI-k

ebből: hitelintézetek

| | Nem MPI-k | Államháztartás | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Államháztartás

központi kormányzat

| | egyéb államháztartás | tartományi kormányzat |
| --- | --- | --- |

egyéb államháztartás

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzat |
| --- | --- |

helyi önkormányzat

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (20) | egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (20)

egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20)

| | ebből: központi szerződő felek
   (16) |
| --- | --- |

ebből: központi szerződő felek
   (16)

| | ebből: PKV-k
   (16) |
| --- | --- |

ebből: PKV-k
   (16)

| | biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125) |
| --- | --- |

biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20)

| | Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| B. | Más euroövezeti tagállamok rezidensei | MPI-k |
| --- | --- | --- |

B.

MPI-k

| | Nem MPI-k | Államháztartás | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Államháztartás

központi kormányzat

| | tartományi kormányzat |
| --- | --- |

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzat |
| --- | --- |

helyi önkormányzat

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (20) | egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (20)

egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20)

| | ebből: központi szerződő felek
   (16) |
| --- | --- |

ebből: központi szerződő felek
   (16)

| | ebből: PKV
   (16) |
| --- | --- |

ebből: PKV
   (16)

| | biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)
   (20)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20)

| | Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20) | fogyasztási hitelek
   (16) |
| --- | --- | --- |

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)

fogyasztási hitelek
   (16)

| | lakáscélú hitel
   (16) |
| --- | --- |

lakáscélú hitel
   (16)

| | egyéb hitelek
   (16) |
| --- | --- |

egyéb hitelek
   (16)

| | ebből: egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok
   (16) |
| --- | --- |

ebből: egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok
   (16)

| B. | Más euroövezeti tagállamok rezidensei | MPI-k


  ebből: hitelintézetek |
| --- | --- | --- |

B.

MPI-k

ebből: hitelintézetek

| | Nem MPI-k | Államháztartás | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Államháztartás

központi kormányzat

| | egyéb államháztartás | tartományi kormányzat |
| --- | --- | --- |

egyéb államháztartás

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzat |
| --- | --- |

helyi önkormányzat

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (20) | egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (20)

egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)
   (20)

| | ebből: központi szerződő felek
   (16) |
| --- | --- |

ebből: központi szerződő felek
   (16)

| | ebből: PKV
   (16) |
| --- | --- |

ebből: PKV
   (16)

| | biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125) |
| --- | --- |

biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S.125)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (20)

| | Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

Háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| C. | A külföld rezidensei | Bankok |
| --- | --- | --- |

C.

Bankok

| | Nem bankok | államháztartás |
| --- | --- | --- |

Nem bankok

államháztartás

| | Egyéb rezidensek |
| --- | --- |

Egyéb rezidensek

| C. | A külföld rezidensei | Bankok |
| --- | --- | --- |

C.

Bankok

| | Nem bankok | államháztartás |
| --- | --- | --- |

Nem bankok

államháztartás

| | Egyéb rezidensek |
| --- | --- |

Egyéb rezidensek

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

| D. | Máshová nem sorolt |
| --- | --- |

D.

Valutanemek

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | külföldi fizetőeszközök – Az eurón kívüli valuták (azaz más tagállamok valutái, USD, JPY, CHF, a fennmaradó valutanemek) (21) |
| --- | --- |

x

külföldi fizetőeszközök – Az eurón kívüli valuták (azaz más tagállamok valutái, USD, JPY, CHF, a fennmaradó valutanemek) (21)

Megjegyzések

---

(1)  A monetáris, pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó statisztikák ágazati kézikönyve. Az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó módosított iránymutatás, 2007. március.

(2)  A *-gal jelölt rovatokat a tartalékalap kiszámításához használják. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek vagy bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről, vagy pedig alkalmazniuk kell az EKB által meghatározott állandó százalékos mértékű szabványosított levonást. A vékony határvonalakkal jelzett rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézeteknek kell jelenteniük. Lásd még a III. mellékletben a kötelező tartalék alkalmazására vonatkozó különleges szabályokat.

(3)  A tétel jelentése további értesítésig önkéntes.

(4)  Az e tételhez tartozó adatokra eltérő statisztikai gyűjtési eljárások vonatkozhatnak, az NKB I. melléklet 2. részében szereplő szabályoknak megfelelő döntése szerint.

(5)  Központi szerződő felek.

(6)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok.

(7)  Külföld nem MPI bankjai.

(8)  Az MPI-k a „MINIMUM” jelzéssel ellátott adatsorokat jelentik. Az NKB-k ezt a követelményt szigoríthatják, hogy az kiterjedjen az üresen hagyott (azaz a MINIMUM szöveget nem tartalmazó) rovatként jelölt adatsorokra is. Az NKB-k az üresen hagyott és a MINIMUM szöveget tartalmazó rovatokat jelentik az EKB-nak. A forrásoldalon csillaggal jelölt üres rovatok értékét az ellenkező bizonyításáig zérusnak tekintik.

(9)  Az NKB a havi jelentés helyett kérheti az MPI-ktől ennek a tételnek a negyedévenként történő jelentését.

(10)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok.

(11)  Ez a tétel csak negyedéves gyakorisággal jelentendő, a jelentési rendszert lásd az 5b. táblázatban.

(12)  Az I. melléklet 6. része 5.2. szakaszában említett kötelezettség tekintetében csak az „Összesen” sort kell jelenteni és azt is csak negyedéves gyakorisággal.

(13)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok.

(14)  A havi adatrészletezések félkövérrel, a negyedéves adatrészletezések normál betűtípussal vannak szedve, a mérlegen kívüli téves adatokat pedig dőlt betű jelöli.

(15)  A futamidő szerinti havi részletezés csak a részt vevő tagállamok nem MPI fő rezidens szektorainak és államháztartásának nyújtott hitelekre vonatkozik A részt vevő tagállamok központi kormányzaton kívüli államháztartása részére nyújtott hitelekre vonatkozó, megfelelő futamidő szerinti részletezés negyedéves.

(16)  A hitelek esetében cél szerinti további részletezés vonatkozik az S.14 + S.15. alszektorokra. Emellett korlátozott számú instrumentum tekintetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes alszektorokra: „ebből központi szerződő fél” és „ebből pénzügyi közvetítő vállalat” az S.123 alszektorra; „ebből egyéni vállalkozó/jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság” az S.14 alszektornak nyújtott hitelekre; „ebből ingatlanfedezettel” az S.11 és S.14 + S.15 alszektoroknak nyújtott hitelekre (csak negyedéves követelmény).

(17)  A futamidő szerinti havi részletezés csak a részt vevő tagállamokban működő MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományokra vonatkozik. Negyedéves adatként a részt vevő tagállamokban működő nem MPI-k által kibocsátott értékpapír-állományokat „legfeljebb egy év” és „éven túli” kategóriákba sorolják.

(18)  Csak a „külföld”-del szemben.

(19)  További értesítésig az adatszolgáltatás a „két éven túli felmondással visszaváltható betétekről” önkéntes.

(20)  A hitelek és a betétek esetében az alszektoronkénti havi részletezés kötelező.

(21)  Az egyes EU-tagállamok valutái szerinti negyedéves részletes csak a kiválasztott elemekre kötelező.

---

II. MELLÉKLET

KONSZOLIDÁLÁSI ELVEK ÉS MEGHATÁROZÁSOK

1. RÉSZ

Országhatáron belüli konszolidálás statisztikai célokból

| 1. | Minden egyes részt vevő tagállam tekintetében az adatszolgáltatói kör azon MPI-kből áll, amelyek szerepelnek az MPI-k statisztikai célú névjegyzékében és a részt vevő tagállamokban (1) rezidensek. Ezek a következők:






  — | a belföldön bejegyzett és letelepedett intézmények, beleértve azon leányvállalatokat (2), amelyek anyavállalata külföldön telepedett le, és |
| --- | --- | --- |

1.

Minden egyes részt vevő tagállam tekintetében az adatszolgáltatói kör azon MPI-kből áll, amelyek szerepelnek az MPI-k statisztikai célú névjegyzékében és a részt vevő tagállamokban (1) rezidensek. Ezek a következők:

—

a belföldön bejegyzett és letelepedett intézmények, beleértve azon leányvállalatokat (2), amelyek anyavállalata külföldön telepedett le, és

| — | intézmények fióktelepei, amelyek központi ügyvezetésének helye külföldön található. |
| --- | --- |

—

intézmények fióktelepei, amelyek központi ügyvezetésének helye külföldön található.

Az offshore pénzügyi központokban letelepedett intézményeket statisztikailag azon területek rezidens szervezeteinek tekintik, amelyeken belül e központok találhatók.

| 2. | Statisztikai alkalmazásban az MPI-k összevontan kezelik (konszolidálják) az azonos ország területén belüli összes telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyvezetés helye és/vagy a fióktelep) üzleti tevékenységét. Statisztikai célokból az országhatárokon túlnyúló konszolidálás nem megengedett.






  a) | Ha egy anyavállalat és annak leányvállalatai azonos ország területén letelepedett MPI-k, az anyavállalat statisztikai jelentéseiben kezelheti összevontan az ilyen leányvállalatok üzleti tevékenységét, azonban a hitelintézetek és más MPI-k üzleti vonatkozású adatait elkülönítetten kell kezelnie. |
| --- | --- | --- |

2.

Statisztikai alkalmazásban az MPI-k összevontan kezelik (konszolidálják) az azonos ország területén belüli összes telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyvezetés helye és/vagy a fióktelep) üzleti tevékenységét. Statisztikai célokból az országhatárokon túlnyúló konszolidálás nem megengedett.

a)

Ha egy anyavállalat és annak leányvállalatai azonos ország területén letelepedett MPI-k, az anyavállalat statisztikai jelentéseiben kezelheti összevontan az ilyen leányvállalatok üzleti tevékenységét, azonban a hitelintézetek és más MPI-k üzleti vonatkozású adatait elkülönítetten kell kezelnie.

| b) | Ha egy intézmény fióktelepekkel rendelkezik egy másik részt vevő tagállam területén, egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelyének vagy a központi ügyvezetés helyének valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit a másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban levő fióktelepeknek a másik tagállam területén levő bejegyzett székhelye vagy a központi ügyvezetés helye, vagy ugyanezen intézmény másik tagállam területén levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint egy másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat. |
| --- | --- |

b)

Ha egy intézmény fióktelepekkel rendelkezik egy másik részt vevő tagállam területén, egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelyének vagy a központi ügyvezetés helyének valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit a másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban levő fióktelepeknek a másik tagállam területén levő bejegyzett székhelye vagy a központi ügyvezetés helye, vagy ugyanezen intézmény másik tagállam területén levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint egy másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat.

| c) | Ha egy intézmény a részt vevő tagállamok területén kívül fióktelepekkel rendelkezik, az egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelynek vagy a központi ügyvezetés helyének az összes ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban található fióktelepnek a részt vevő tagállamok területén kívül bejegyzett székhely vagy a központi ügyvezetés helye irányában vagy ugyanezen intézmény részt vevő tagállamok területén kívül levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat. |
| --- | --- |

c)

Ha egy intézmény a részt vevő tagállamok területén kívül fióktelepekkel rendelkezik, az egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelynek vagy a központi ügyvezetés helyének az összes ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban található fióktelepnek a részt vevő tagállamok területén kívül bejegyzett székhely vagy a központi ügyvezetés helye irányában vagy ugyanezen intézmény részt vevő tagállamok területén kívül levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat.

2. RÉSZ

Az instrumentumkategóriák meghatározása

| 1. | Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazza, amelyet az NKB-k e rendeletnek megfelelően átalakítanak a saját országaik szintjén alkalmazható kategóriákra (3). A fogalommeghatározások az ESA 95-re utalnak. |
| --- | --- |

1.

Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazza, amelyet az NKB-k e rendeletnek megfelelően átalakítanak a saját országaik szintjén alkalmazható kategóriákra (3). A fogalommeghatározások az ESA 95-re utalnak.

| 2. | A kibocsátáskori futamidő (eredeti futamidő) a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási időszak hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti lejárat. |
| --- | --- |

2.

A kibocsátáskori futamidő (eredeti futamidő) a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási időszak hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti lejárat.

Táblázat

Instrumentumkategóriák

ESZKÖZKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 1. | Készpénz |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

1.

Készpénz

A fizetésre általánosan használt forgalomban levő euro és külföldi bankjegyek és pénzérmék állománya

| 2. | Legfeljebb egyéves/egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves/öt évnél hosszabb eredeti futamidejű hitelek |
| --- | --- |

2.

Legfeljebb egyéves/egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves/öt évnél hosszabb eredeti futamidejű hitelek

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e tétel az adatszolgáltatók által a hitelfelvevők részére nyújtott pénzeszközöket jelenti, amelyek nem jelennek meg dokumentum formájában, vagy amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (még akkor is, ha az már forgathatóvá vált). Magában foglalja különösen a betétek formájában megjelenő eszközöket. Az NKB-k kérhetik e tétel szektorok szerinti teljes részletezését is. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények részére nyújtott hitelek az alábbi bontásban:






  — | fogyasztási hitelek (az áru- és szolgáltatásfogyasztás körében főként személyes felhasználásra adott hitelek). Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak adott hitel e kategória része, ha az adatszolgáltató MPI tudja, hogy a hitelt elsősorban személyes fogyasztás céljaira használják, |
| --- | --- | --- |

a)

háztartások és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények részére nyújtott hitelek az alábbi bontásban:

—

fogyasztási hitelek (az áru- és szolgáltatásfogyasztás körében főként személyes felhasználásra adott hitelek). Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak adott hitel e kategória része, ha az adatszolgáltató MPI tudja, hogy a hitelt elsősorban személyes fogyasztás céljaira használják,

| — | lakáscélú hitelek (a saját használatra vagy bérbeadásra történő lakáscélú befektetésre nyújtott hitelek, ideértve az építkezést és a felújítást). A lakáscélú hitelek a lakóingatlannal fedezett lakáscélú hitelekből, és a személyes alapon adott és egyéb eszközökkel biztosított lakáscélú hitelekből állnak. Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak adott hitel e kategória része, kivéve, ha az adatszolgáltató MPI tudja, hogy az ingatlan elsődlegesen üzleti célra kerül felhasználásra, mely esetben a hitelt az „egyéb hitelek, ebből: egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak” kategóriában kell jelenteni, |
| --- | --- |

—

lakáscélú hitelek (a saját használatra vagy bérbeadásra történő lakáscélú befektetésre nyújtott hitelek, ideértve az építkezést és a felújítást). A lakáscélú hitelek a lakóingatlannal fedezett lakáscélú hitelekből, és a személyes alapon adott és egyéb eszközökkel biztosított lakáscélú hitelekből állnak. Az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak adott hitel e kategória része, kivéve, ha az adatszolgáltató MPI tudja, hogy az ingatlan elsődlegesen üzleti célra kerül felhasználásra, mely esetben a hitelt az „egyéb hitelek, ebből: egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező társaságoknak” kategóriában kell jelenteni,

| — | egyéb (nem fogyasztási és lakáscélú hitel, úgy mint az üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott hitelek stb.). Ebben a kategóriában szerepelhetnek az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott fogyasztási hitelek, ha azokat nem a „fogyasztási hitelek” kategóriában jelentik. Amennyiben nem állnak fenn az egyszerűsített adatszolgáltatás feltételei, „ebből” pozíciókat kell jelenteni, külön feltüntetve a kategórián belül az egyéni vállalkozóknak (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott hiteleket; |
| --- | --- |

—

egyéb (nem fogyasztási és lakáscélú hitel, úgy mint az üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott hitelek stb.). Ebben a kategóriában szerepelhetnek az egyéni vállalkozóknak/jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteknek (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott fogyasztási hitelek, ha azokat nem a „fogyasztási hitelek” kategóriában jelentik. Amennyiben nem állnak fenn az egyszerűsített adatszolgáltatás feltételei, „ebből” pozíciókat kell jelenteni, külön feltüntetve a kategórián belül az egyéni vállalkozóknak (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott hiteleket;

| b) | hitelkártya-tartozás
  E rendelet alkalmazásában ez a kategória tartalmazza a háztartásoknak vagy nem pénzügyi intézményeknek késleltetett fizetésű bankkártyákon (azaz az alább meghatározott kényelmi hitelt nyújtó kártyák) vagy hitelkártyákon (azaz kényelmi hitelt vagy nyújtott hitelt biztosító kártyák) keresztül nyújtott hiteleket. A hitelkártya-tartozás külön kártyaszámlákon kerül nyilvántartásra és ezért az nem látszik a folyószámla- vagy folyószámlahitel-számlákon. Kényelmi hitel az egyik számlázási ciklusban a kártyával végrehajtott fizetési tranzakció napja és az ugyanebben a számlázási időszakban visszafizetett, 0 %-os kamatlábbal nyújtott hitel. Nyújtott hitel az előző számlázási ciklus esedékességi időpontja(i) eltelte után nyújtott hitel, azaz a kártyaszámlán az első lehetséges alkalommal ki nem egyenlített hitel, amelynek kamata vagy sávos kamata rendszerint 0 %-nál nagyobb. Gyakran havi minimumtörlesztést kell teljesíteni, a nyújtott hitel legalább részleges visszafizetésére.
  Az ilyen hitelformák esetén a szerződő fél az a jogalany, aki a szerződéses rendelkezések szerint végső soron felel a tartozás visszafizetéséért, ami magánszemélyként használt kártyák esetében egybeesik a kártyatulajdonossal, vállalati kártyák esetében azonban nem; |
| --- | --- |

b)

hitelkártya-tartozás

E rendelet alkalmazásában ez a kategória tartalmazza a háztartásoknak vagy nem pénzügyi intézményeknek késleltetett fizetésű bankkártyákon (azaz az alább meghatározott kényelmi hitelt nyújtó kártyák) vagy hitelkártyákon (azaz kényelmi hitelt vagy nyújtott hitelt biztosító kártyák) keresztül nyújtott hiteleket. A hitelkártya-tartozás külön kártyaszámlákon kerül nyilvántartásra és ezért az nem látszik a folyószámla- vagy folyószámlahitel-számlákon. Kényelmi hitel az egyik számlázási ciklusban a kártyával végrehajtott fizetési tranzakció napja és az ugyanebben a számlázási időszakban visszafizetett, 0 %-os kamatlábbal nyújtott hitel. Nyújtott hitel az előző számlázási ciklus esedékességi időpontja(i) eltelte után nyújtott hitel, azaz a kártyaszámlán az első lehetséges alkalommal ki nem egyenlített hitel, amelynek kamata vagy sávos kamata rendszerint 0 %-nál nagyobb. Gyakran havi minimumtörlesztést kell teljesíteni, a nyújtott hitel legalább részleges visszafizetésére.

Az ilyen hitelformák esetén a szerződő fél az a jogalany, aki a szerződéses rendelkezések szerint végső soron felel a tartozás visszafizetéséért, ami magánszemélyként használt kártyák esetében egybeesik a kártyatulajdonossal, vállalati kártyák esetében azonban nem;

| c) | újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek
  Újratöltődő hitelek a következő jellemzőkkel bíró hitelek: 1) a hitelfelvevő egy előre jóváhagyott összeghatárig használhat vagy vehet fel pénzt, a bank előzetes értesítése nélkül; 2) a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet; 3) a hitel többször igénybe vehető; 4) nincs rendszeres pénz-visszafizetési kötelezettség.
  Az újratöltődő hitelek közé tartoznak a folyószámlahitel útján nyújtott és még vissza nem fizetett összegek (a tartozás összege). A hitelkeret a hitelnyújtó és a hitelfelvevő közötti megállapodás, amelynek alapján a hitelfelvevő egy meghatározott időszakban és egy meghatározott összeg erejéig előleget vehet fel, és ezeket az előlegeket belátása szerint egy meghatározott időpontig visszafizeti. A hitelkeret keretében rendelkezésre álló, de igénybe nem vett vagy már visszafizetett összegeket nem kell figyelembe venni egyik mérlegtétel-kategóriában sem. Folyószámlahitel a folyószámla tartozik egyenlege. A hitelkártya révén nyújtott hitelek nem tartoznak bele sem az újratöltődő hitelek, sem a folyószámlahitelek körébe. A hitelfelvevő teljes tartozásának összegét jelenteni kell, függetlenül attól, hogy az a hitelnyújtó és hitelfelvevő által a hitel nagyságára és/vagy leghosszabb időtartamára előzetesen megállapított korláton belül van vagy azt túllépi; |
| --- | --- |

c)

újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

Újratöltődő hitelek a következő jellemzőkkel bíró hitelek: 1) a hitelfelvevő egy előre jóváhagyott összeghatárig használhat vagy vehet fel pénzt, a bank előzetes értesítése nélkül; 2) a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet; 3) a hitel többször igénybe vehető; 4) nincs rendszeres pénz-visszafizetési kötelezettség.

Az újratöltődő hitelek közé tartoznak a folyószámlahitel útján nyújtott és még vissza nem fizetett összegek (a tartozás összege). A hitelkeret a hitelnyújtó és a hitelfelvevő közötti megállapodás, amelynek alapján a hitelfelvevő egy meghatározott időszakban és egy meghatározott összeg erejéig előleget vehet fel, és ezeket az előlegeket belátása szerint egy meghatározott időpontig visszafizeti. A hitelkeret keretében rendelkezésre álló, de igénybe nem vett vagy már visszafizetett összegeket nem kell figyelembe venni egyik mérlegtétel-kategóriában sem. Folyószámlahitel a folyószámla tartozik egyenlege. A hitelkártya révén nyújtott hitelek nem tartoznak bele sem az újratöltődő hitelek, sem a folyószámlahitelek körébe. A hitelfelvevő teljes tartozásának összegét jelenteni kell, függetlenül attól, hogy az a hitelnyújtó és hitelfelvevő által a hitel nagyságára és/vagy leghosszabb időtartamára előzetesen megállapított korláton belül van vagy azt túllépi;

| d) | szindikált hitelek (egyetlen hitelszerződés, amelyben hitelnyújtóként több bank vesz részt)
  A szindikált hitelek csak azokat az eseteket fedik le, amikor a hitelfelvevő a hitelszerződésből tudja, hogy a hitel több hitelnyújtótól származik. Statisztikai alkalmazásban csak a hitelfelvevő által ténylegesen felvett összeg (és nem a hitelkeret) minősül szindikált hitelnek. A szindikált hitelt rendszerint egy intézmény irányítja és hangolja össze (amelyet gyakran fő szervezőnek is hívnak), és azt a szindikátuson belüli különféle résztvevők nyújtják. A résztvevők - a főszervezőt beleértve - mérlegükben valamennyien adatot szolgáltatnak a hitelfelvevő (és nem a fő szervező) számára nyújtott kölcsönben lévő részesedésükről; |
| --- | --- |

d)

szindikált hitelek (egyetlen hitelszerződés, amelyben hitelnyújtóként több bank vesz részt)

A szindikált hitelek csak azokat az eseteket fedik le, amikor a hitelfelvevő a hitelszerződésből tudja, hogy a hitel több hitelnyújtótól származik. Statisztikai alkalmazásban csak a hitelfelvevő által ténylegesen felvett összeg (és nem a hitelkeret) minősül szindikált hitelnek. A szindikált hitelt rendszerint egy intézmény irányítja és hangolja össze (amelyet gyakran fő szervezőnek is hívnak), és azt a szindikátuson belüli különféle résztvevők nyújtják. A résztvevők - a főszervezőt beleértve - mérlegükben valamennyien adatot szolgáltatnak a hitelfelvevő (és nem a fő szervező) számára nyújtott kölcsönben lévő részesedésükről;

| e) | betétek, a 9. forráskategória (betétek) meghatározása szerint; |
| --- | --- |

e)

betétek, a 9. forráskategória (betétek) meghatározása szerint;

| f) | harmadik személyek részére nyújtott pénzügyi lízing
  A pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (lízingbe adó) egy harmadik személynek (lízingbe vevő) kölcsönad az instrumentum gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az instrumentum költségeit, valamint az instrumentum értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az instrumentum használatából eredő összes hasznot és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai alkalmazásban a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik (amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik tartós használati cikk megvásárlása). A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) az MPI-k mérlegében egyáltalán nem kell kimutatni; |
| --- | --- |

f)

harmadik személyek részére nyújtott pénzügyi lízing

A pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (lízingbe adó) egy harmadik személynek (lízingbe vevő) kölcsönad az instrumentum gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az instrumentum költségeit, valamint az instrumentum értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az instrumentum használatából eredő összes hasznot és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai alkalmazásban a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik (amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik tartós használati cikk megvásárlása). A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) az MPI-k mérlegében egyáltalán nem kell kimutatni;

| g) | a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek
  A vissza nem fizetett vagy egyébként kétes hitelek teljes összege, részben vagy teljes egészében, a 2006/48/EK irányelvben a nemteljesítésre adott meghatározással összhangban; |
| --- | --- |

g)

a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek

A vissza nem fizetett vagy egyébként kétes hitelek teljes összege, részben vagy teljes egészében, a 2006/48/EK irányelvben a nemteljesítésre adott meghatározással összhangban;

| h) | nem forgatható értékpapírok állománya
  olyan értékpapírok, amelyek nem részvények vagy egyéb részesedések, és amelyek nem forgathatók és nem értékesíthetők másodlagos értékpapírpiacokon (lásd még „eladható hitelek”); |
| --- | --- |

h)

nem forgatható értékpapírok állománya

olyan értékpapírok, amelyek nem részvények vagy egyéb részesedések, és amelyek nem forgathatók és nem értékesíthetők másodlagos értékpapírpiacokon (lásd még „eladható hitelek”);

| i) | eladható hitelek
  A de facto forgathatóvá vált hiteleket az „eszközök” között a „hitelek” sorban kell kimutatni, feltéve, hogy létüket továbbra is egyetlen dokumentum bizonyítja, és amelyeket főszabályként csak esetenként hoznak kereskedelmi forgalomba; |
| --- | --- |

i)

eladható hitelek

A de facto forgathatóvá vált hiteleket az „eszközök” között a „hitelek” sorban kell kimutatni, feltéve, hogy létüket továbbra is egyetlen dokumentum bizonyítja, és amelyeket főszabályként csak esetenként hoznak kereskedelmi forgalomba;

| j) | betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés
  Az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (pl. betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz vagy a „hitelek”, vagy a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, az instrumentum jellegének megfelelően. Amennyiben az MPI állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg; |
| --- | --- |

j)

betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés

Az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (pl. betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz vagy a „hitelek”, vagy a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, az instrumentum jellegének megfelelően. Amennyiben az MPI állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg;

| k) | a fordított repoügyletek vagy készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés alapján fennálló követelések
  Az adatszolgáltatók által megvásárolt értékpapírok ellenében kifizetett készpénz vagy a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés ellentétele – lásd a források 9.4. tételét. |
| --- | --- |

k)

a fordított repoügyletek vagy készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés alapján fennálló követelések

Az adatszolgáltatók által megvásárolt értékpapírok ellenében kifizetett készpénz vagy a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés ellentétele – lásd a források 9.4. tételét.

Ezen adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában a hitelek ingatlanfedezet szerinti részletezése tartalmazza azokat a hiteleket, amelyek fedezete megfelel a 2006/48/EK irányelv VIII. melléklete 1. része 13–19. szakaszának, és amelyek esetében a hátralékos hitel/fedezet aránya legfeljebb 1. Ha az adatszolgáltató nem alkalmazza ezeket a szabályokat, az e részletezésben jelentendő hitelek meghatározásának alapját az a módszer képezi, amelyet a tőkekövetelményeknek való megfeleléshez választott.

Az alábbi tételt nem szabad hitelként kezelni:

| — | vagyonkezelési alapon adott hitelek
  A vagyonkezelési alapon adott hitelek („vagyonkezelői hitelek/fiduciárius, azaz bizalmi hitelek”) olyan hitelek, amelyeket az egyik fél („fiduciárius ügylet kötelezettje”) nevében nyújtanak egy harmadik személy („kedvezményezett”) részéről. Statisztikai alkalmazásban a vagyonkezelői hiteleket nem kell nyilvántartani a fiduciárius ügylet kötelezettjének mérlegében, amennyiben a tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak. A tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak, ha: a) a kedvezményezett vállalja a hitellel járó kockázatot (azaz a fiduciárius ügylet kötelezettje csak a hitel adminisztratív kezeléséért felelős); vagy b) a kedvezményezett befektetése a veszteségek ellen garantált, a fiduciárius ügylet kötelezettjének időközben történő felszámolása esetére (azaz a vagyonkezelési alapon adott hitel nem része a fiduciárius ügylet kötelezettje azon eszközeinek, amelyeket csőd esetén fel lehet osztani a hitelezők között). |
| --- | --- |

—

vagyonkezelési alapon adott hitelek

A vagyonkezelési alapon adott hitelek („vagyonkezelői hitelek/fiduciárius, azaz bizalmi hitelek”) olyan hitelek, amelyeket az egyik fél („fiduciárius ügylet kötelezettje”) nevében nyújtanak egy harmadik személy („kedvezményezett”) részéről. Statisztikai alkalmazásban a vagyonkezelői hiteleket nem kell nyilvántartani a fiduciárius ügylet kötelezettjének mérlegében, amennyiben a tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak. A tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak, ha: a) a kedvezményezett vállalja a hitellel járó kockázatot (azaz a fiduciárius ügylet kötelezettje csak a hitel adminisztratív kezeléséért felelős); vagy b) a kedvezményezett befektetése a veszteségek ellen garantált, a fiduciárius ügylet kötelezettjének időközben történő felszámolása esetére (azaz a vagyonkezelési alapon adott hitel nem része a fiduciárius ügylet kötelezettje azon eszközeinek, amelyeket csőd esetén fel lehet osztani a hitelezők között).

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok

Nem részvény vagy egyéb részesedés formájában megjelenő olyan értékpapírok állománya, amelyek forgathatók, és amelyekkel rendszerint másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve a piacon ezeket kompenzációs célokra lehet felhasználni, és birtoklásuk nem biztosít semmiféle tulajdonosi jogosultságot a kibocsátó intézménnyel szemben. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | olyan értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár; |
| --- | --- |

a)

olyan értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár;

| b) | nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet (lásd még a 2. i. kategóriában az „eladható hitelek” cím alatt); |
| --- | --- |

b)

nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet (lásd még a 2. i. kategóriában az „eladható hitelek” cím alatt);

| c) | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt követelés (lásd még a 2. j) kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés” címszó alatt). |
| --- | --- |

c)

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt követelés (lásd még a 2. j) kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés” címszó alatt).

A repo típusú műveletek kezelési módjával való összhang fenntartása érdekében az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani (és nem helyezhetők át az azokat ideiglenesen megszerző mérlegébe), ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására (és annak megtétele nem egyszerűen opció). Ha az ideiglenes megszerző a megkapott értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfolió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe.

| 3a./3b./3c. | Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3a./3b./3c.

Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű nem részvény értékpapírok

Ezek a következők:

| a) | forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; |
| --- | --- |

a)

forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel;

| b) | nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet; |
| --- | --- |

b)

nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet;

| c) | alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel. |
| --- | --- |

c)

alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel.

| 4. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

PPA-k befektetési jegyei

Ez az instrumentum a pénzpiaci alapok (PPA-k) által kibocsátott befektetési jegyek állományát tartalmazza. Lásd még az I. melléklet 1. részének 2. szakaszában található fogalommeghatározást (lásd még az 5. forráskategóriát és a 10. eszközkategóriát).

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

Részvények és egyéb részesedések

Értékpapír-állományok, amelyek társaságokban és kvázitársaságokban szerzett tulajdonosi jogokat képviselnek. Ezen értékpapírok általában jogot biztosítanak tulajdonosaiknak a társaságok vagy kvázitársaságok profitjából és felszámolás esetére saját tőkéjéből való részesedésre. Ide tartoznak a nyílt végű befektetési alapok befektetési jegyei is (kivéve a PPA-k befektetési jegyeit).

| 6. | Reáleszközök |
| --- | --- |

6.

Reáleszközök

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában ez a tétel olyan nem pénzügyi (tárgyi vagy immateriális) instrumentumokból áll, amelyeket az adatszolgáltatók egymást követően több éven keresztül ismételten fel kívánnak használni. Ide tartoznak az MPI-k által használt földterület és épületek, valamint a berendezések, szoftverek és az infrastruktúra egyéb eszközei.

A befektetett pénzügyi instrumentumokat nem itt, hanem a „hitelek”/„nem részvény értékpapírok”/„részvények és egyéb részesedések” tételeknél tartják nyilván, az instrumentum típusától függően.

| 7. | Fennmaradó eszközök |
| --- | --- |

7.

Fennmaradó eszközök

A „fennmaradó eszközök” a mérleg eszközoldalán levő maradéktételnek tekintendő, amelyeknek a meghatározása „máshová nem sorolt eszközök”. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését. A fennmaradó eszközök az alábbiakat tartalmazhatják:

| a) | pénzügyi származékos pozíciók, bruttó pozitív piaci értéken
  Statisztikai alkalmazásban a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi származékos pozíciók, bruttó pozitív piaci értéken

Statisztikai alkalmazásban a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni;

| b) | a függő tételek tekintetében esedékes bruttó összegek
  A függő tételek az MPI-k mérlegében szereplő olyan eszközegyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek tőkéjére vonatkoznak (pl. befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek); |
| --- | --- |

b)

a függő tételek tekintetében esedékes bruttó összegek

A függő tételek az MPI-k mérlegében szereplő olyan eszközegyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek tőkéjére vonatkoznak (pl. befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek);

| c) | követelést jelentő átmenő tételek bruttó összegei
  Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) tőkét képviselnek, amelyeknek az MPI-k közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a csekkek és más formában történő befizetések, amelyeket a többi MPI-nek beszedés céljából elküldtek; |
| --- | --- |

c)

követelést jelentő átmenő tételek bruttó összegei

Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) tőkét képviselnek, amelyeknek az MPI-k közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a csekkek és más formában történő befizetések, amelyeket a többi MPI-nek beszedés céljából elküldtek;

| d) | elhatárolt hitelkamat
  Az elhatárolt kamattartozások számvitelére vonatkozó általános alapelvnek megfelelően a hitelkamatokat a mérlegben elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A hitelek után elhatárolt kamatok bruttó összegét a „fennmaradó eszközök” sorban kell szerepeltetni. Az elhatárolt kamatok összegét ki kell emelni azon hitelkategóriából, amelyhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

d)

elhatárolt hitelkamat

Az elhatárolt kamattartozások számvitelére vonatkozó általános alapelvnek megfelelően a hitelkamatokat a mérlegben elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A hitelek után elhatárolt kamatok bruttó összegét a „fennmaradó eszközök” sorban kell szerepeltetni. Az elhatárolt kamatok összegét ki kell emelni azon hitelkategóriából, amelyhez kapcsolódnak;

| e) | esedékes osztalékok; |
| --- | --- |

e)

esedékes osztalékok;

| f) | nem az MPI fő üzleti tevékenységgel kapcsolatban esedékes összegek; |
| --- | --- |

f)

nem az MPI fő üzleti tevékenységgel kapcsolatban esedékes összegek;

| g) | az állam által kibocsátott pénzérmék eszközellentétele (csak az NKB-k mérlegében szerepel). |
| --- | --- |

g)

az állam által kibocsátott pénzérmék eszközellentétele (csak az NKB-k mérlegében szerepel).

A „fennmaradó eszközök” köréből ki lehet zárni az olyan pénzügyi instrumentumokat, amelyek pénzügyi eszközök formáját öltik (ezek a mérleg más soraiban szerepelnek), egyes pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem öltenek pénzügyi eszköz formát, mint pl. a garanciákat, kötelezettségvállalásokat, a közigazgatási és vagyonkezelői hiteleket (mérlegen kívül nyilvántartott tételek) és a nem pénzügyi instrumentumokat, mint pl. a földterület és az áruk (amelyek a „reáleszközök” tételnél szerepelnek).

FORRÁSKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 8. | Forgalomban lévő készpénz |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

8.

Forgalomban lévő készpénz

A források között a „forgalomban levő készpénz”-t „forgalomban levő, általánosan fizetésre használt bankjegyek és érmék”-ként határozzák meg. E kategória magában foglalja az EKB és az NKB-k által kibocsátott bankjegyeket. A forgalomban levő pénzérmék a részt vevő tagállamokban nem az MPI-k, hanem a központi kormányzat forrástételei. A pénzérmék azonban a monetáris aggregátumok részét képezik és e tételt egyezményesen a „forgalomban levő készpénz” kategóriában kell feltüntetni. E forrás ellentételét a „fennmaradó eszközök” között kell feltüntetni.

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

Betétek

Az adatszolgáltatók tartozásai a hitelezők felé, amelyek megfelelnek az I. melléklet 1. része 1. szakaszában leírt jellemzőknek, kivéve a forgatható értékpapírok vagy a PPA-k befektetési jegyei kibocsátásából származókat. Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategóriát a következő összetevőkre kell bontani: egynapos betétek, megállapodás szerinti futamidejű betétek, felmondás alapján visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repoügyletek).

| a) | betétek és hitelek
  A „betétek” kategória magában foglalja a „hiteleket” mint az MPI-k kötelezettségeit is. Fogalmilag a hitelek a MPI-k által elfogadott, nem „betétek” formájában megjelenő összegeket képviselik. Az ESA 95 a „hitelek” és a „betétek” között a kezdeményező fél szerint tesz különbséget (ha ez a kölcsönt felvevő fél, akkor hitelről, míg ha a kölcsönt nyújtó fél, akkor betétről van szó), bár a gyakorlatban e különbségtétel jelentősége az adott ország pénzügyi struktúrájának megfelelően változhat. Az adatszolgáltatási rendszeren belül a „hiteleket” nem ismerik el önálló kategóriának a mérleg forrásoldalán. Ehelyett, a hitelnek minősülő egyenlegeket megkülönböztethetetlenül a „betéti források” közé kell sorolni, kivéve, ha azok forgatható instrumentumok formáját öltik. Mindez összhangban áll a „betéti források” korábban említett meghatározásával. Az MPI-k részére adott és „betéti források”-ként besorolt hiteleket az adatszolgáltatási rendszer követelményeinek megfelelően kell részletezni (vagyis szektorok, instrumentumok, valutanemek és lejárat szerint); az MPI-k részére adott szindikált hitelek ebbe a kategóriába tartoznak; |
| --- | --- |

a)

betétek és hitelek

A „betétek” kategória magában foglalja a „hiteleket” mint az MPI-k kötelezettségeit is. Fogalmilag a hitelek a MPI-k által elfogadott, nem „betétek” formájában megjelenő összegeket képviselik. Az ESA 95 a „hitelek” és a „betétek” között a kezdeményező fél szerint tesz különbséget (ha ez a kölcsönt felvevő fél, akkor hitelről, míg ha a kölcsönt nyújtó fél, akkor betétről van szó), bár a gyakorlatban e különbségtétel jelentősége az adott ország pénzügyi struktúrájának megfelelően változhat. Az adatszolgáltatási rendszeren belül a „hiteleket” nem ismerik el önálló kategóriának a mérleg forrásoldalán. Ehelyett, a hitelnek minősülő egyenlegeket megkülönböztethetetlenül a „betéti források” közé kell sorolni, kivéve, ha azok forgatható instrumentumok formáját öltik. Mindez összhangban áll a „betéti források” korábban említett meghatározásával. Az MPI-k részére adott és „betéti források”-ként besorolt hiteleket az adatszolgáltatási rendszer követelményeinek megfelelően kell részletezni (vagyis szektorok, instrumentumok, valutanemek és lejárat szerint); az MPI-k részére adott szindikált hitelek ebbe a kategóriába tartoznak;

| b) | nem forgatható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  Az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat általában a „betéti források” közé kell sorolni. Az instrumentumokat „nem forgatható”-ként lehet említeni olyan értelemben, hogy az ilyen értékpapírok tulajdonjogának átruházására korlátozások vonatkoznak, ami jelentheti azt, hogy ezeket nem lehet piacon forgalmazni, vagy – bár technikailag forgatható papírokról van szó – megfelelő szervezett piac hiányában ténylegesen nem lehet azokkal kereskedni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható értékpapírok a későbbiekben forgathatóvá válnak, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé; |
| --- | --- |

b)

nem forgatható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat általában a „betéti források” közé kell sorolni. Az instrumentumokat „nem forgatható”-ként lehet említeni olyan értelemben, hogy az ilyen értékpapírok tulajdonjogának átruházására korlátozások vonatkoznak, ami jelentheti azt, hogy ezeket nem lehet piacon forgalmazni, vagy – bár technikailag forgatható papírokról van szó – megfelelő szervezett piac hiányában ténylegesen nem lehet azokkal kereskedni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható értékpapírok a későbbiekben forgathatóvá válnak, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé;

| c) | fedezeti betétek
  A származékos ügylet keretében létrehozott fedezeti betéteket a „betéti források” közé kell sorolni, ha ezek az MPI-knél letétbe helyezett készpénzzel biztosított kezességet testesítenek meg, ha ezeknek a letétbe tevő marad a tulajdonosa, és ha az ügylet lezárásakor ezeket a letétbe tevőnek kell visszafizetni. A jelenlegi piaci gyakorlat alapján az is javasolt, hogy az adatszolgáltató által kapott fedezeti betétet csak olyan mértékig kell a „betéti források” közé sorolni, amennyiben ezáltal az MPI továbbkölcsönzésre szabadon rendelkezésre álló tőkéhez jut. Ha az MPI által kapott fedezeti betétet tovább kell adni a származékok piaca egy másik résztvevőjének (pl. az elszámolóháznak), akkor elvileg csak azt a részt kell a „betéti kötelezettség”-ek közé sorolni, ami az MPI rendelkezésében marad. A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve hogy melyek azok, amelyek az MPI-t a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezetibetét-összegeket a „fennmaradó eszközök” vagy a „betéti tartozások” közé sorolják, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően. A „pl. lízingszerződésekhez kapcsolódó, meghatározott rendeltetésű egyenlegek”-et a „megállapodás szerinti futamidejű betétek”, vagy a „felmondás alapján visszaváltható betétek” közé kell sorolni, a mögötte levő szerződésben megjelölt futamidőtől és egyéb rendelkezésektől függően. A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani az MPI-k statisztikai mérlegében (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tétel a 2. kategóriában); |
| --- | --- |

c)

fedezeti betétek

A származékos ügylet keretében létrehozott fedezeti betéteket a „betéti források” közé kell sorolni, ha ezek az MPI-knél letétbe helyezett készpénzzel biztosított kezességet testesítenek meg, ha ezeknek a letétbe tevő marad a tulajdonosa, és ha az ügylet lezárásakor ezeket a letétbe tevőnek kell visszafizetni. A jelenlegi piaci gyakorlat alapján az is javasolt, hogy az adatszolgáltató által kapott fedezeti betétet csak olyan mértékig kell a „betéti források” közé sorolni, amennyiben ezáltal az MPI továbbkölcsönzésre szabadon rendelkezésre álló tőkéhez jut. Ha az MPI által kapott fedezeti betétet tovább kell adni a származékok piaca egy másik résztvevőjének (pl. az elszámolóháznak), akkor elvileg csak azt a részt kell a „betéti kötelezettség”-ek közé sorolni, ami az MPI rendelkezésében marad. A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve hogy melyek azok, amelyek az MPI-t a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezetibetét-összegeket a „fennmaradó eszközök” vagy a „betéti tartozások” közé sorolják, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően. A „pl. lízingszerződésekhez kapcsolódó, meghatározott rendeltetésű egyenlegek”-et a „megállapodás szerinti futamidejű betétek”, vagy a „felmondás alapján visszaváltható betétek” közé kell sorolni, a mögötte levő szerződésben megjelölt futamidőtől és egyéb rendelkezésektől függően. A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani az MPI-k statisztikai mérlegében (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tétel a 2. kategóriában);

| d) | MPI-k által kibocsátott részvények
  Az MPI-k által kibocsátott részvények betéteknek és nem tőkének és tartaléknak minősülnek, amennyiben: 1) a kibocsátó MPI és a birtokos között hitelező-adós gazdasági kapcsolat áll fenn (függetlenül a részvényekben érvényesülő tulajdonjogoktól); és 2) a részvények pénzre válthatóak, vagy jelentősebb korlátozás és szerződéses szankció nélkül vissza lehet azokat váltani. A felmondási idő nem minősül jelentősebb korlátozásnak. Ezeknek a részvényeknek továbbá a következő feltételeknek kell eleget tenniük:






  — | az illetékes nemzeti szabályozó rendelkezések nem biztosítanak feltétlen jogot a kibocsátó MPI számára a részvényei visszaváltásának elutasítására vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

d)

MPI-k által kibocsátott részvények

Az MPI-k által kibocsátott részvények betéteknek és nem tőkének és tartaléknak minősülnek, amennyiben: 1) a kibocsátó MPI és a birtokos között hitelező-adós gazdasági kapcsolat áll fenn (függetlenül a részvényekben érvényesülő tulajdonjogoktól); és 2) a részvények pénzre válthatóak, vagy jelentősebb korlátozás és szerződéses szankció nélkül vissza lehet azokat váltani. A felmondási idő nem minősül jelentősebb korlátozásnak. Ezeknek a részvényeknek továbbá a következő feltételeknek kell eleget tenniük:

—

az illetékes nemzeti szabályozó rendelkezések nem biztosítanak feltétlen jogot a kibocsátó MPI számára a részvényei visszaváltásának elutasítására vonatkozóan,

| — | a részvények „értékállóak”, azaz rendes körülmények között visszaváltás esetén a névértékükön kerülnek kifizetésre, és |
| --- | --- |

—

a részvények „értékállóak”, azaz rendes körülmények között visszaváltás esetén a névértékükön kerülnek kifizetésre, és

| — | az MPI fizetésképtelensége esetén a részvények birtokosai jogilag nem kötelesek sem a részvények névértékén (azaz a részvényes jegyzett tőkében való részesedésén) felül fennálló, sem bármely egyéb jelentős kiegészítő kötelezettség teljesítésére. A részvények alárendelése bármely más, az MPI-k által kibocsátott eszköznek nem minősül jelentős kiegészítő kötelezettségnek. |
| --- | --- |

—

az MPI fizetésképtelensége esetén a részvények birtokosai jogilag nem kötelesek sem a részvények névértékén (azaz a részvényes jegyzett tőkében való részesedésén) felül fennálló, sem bármely egyéb jelentős kiegészítő kötelezettség teljesítésére. A részvények alárendelése bármely más, az MPI-k által kibocsátott eszköznek nem minősül jelentős kiegészítő kötelezettségnek.

E részvények pénzre váltására vonatkozó felmondási időket arra a célra használják, hogy a „betétek” eszközkategóriában a felmondási idők szerinti részletezés alapján osztályozzák azokat. E felmondási idők az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 4. cikke szerinti tartalékráta meghatározására is vonatkoznak. Az MPI-k bármely hitelekkel kapcsolatban előirányzott részvényét betéti kötelezettségnek kell minősíteni, ugyanazokkal az eredeti lejárat szerinti lebontással, mint az alapul szolgáló hitel, azaz „megállapodás szerinti lejárattal rendelkező betétek” vagy „felmondással visszaváltható betétek”, az alapul szolgáló hitelszerződés lejárattal kapcsolatos rendelkezéseitől függően.

Ha a birtokosok MPI-k, az MPI-k által kibocsátott és betétként, nem tőkeként és tartalékként besorolt ilyen részvényeket a birtokos MPI-nek hitelként kell besorolnia a mérlege eszközoldalán;

| e) | értékpapírosításból származó források
  Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még mindig kimutatott hitelek és/vagy más eszközök ellentétele. |
| --- | --- |

e)

értékpapírosításból származó források

Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még mindig kimutatott hitelek és/vagy más eszközök ellentétele.

Az alábbi tételt nem szabad betétként kezelni:

| — | A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tételt a 2. kategóriában). |
| --- | --- |

—

A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tételt a 2. kategóriában).

| 9.1. | Egynapos betétek |
| --- | --- |

9.1.

Egynapos betétek

Olyan betétek, amelyek készpénzre átválthatók, és/vagy csekkel, fizetési meghagyással, terheléssel vagy más módon, jelentős késedelem, korlátozás és szankció nélkül átruházhatók. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| — | olyan (kamatozó, vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a betét elhelyezését követő napon záróra előtt és jelentős szankció, vagy más korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók, |
| --- | --- |

—

olyan (kamatozó, vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a betét elhelyezését követő napon záróra előtt és jelentős szankció, vagy más korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók,

| — | előre kifizetett összegeket képviselő egyenlegek (kamatozó vagy nem kamatozó) „hardveralapú” vagy „szoftveralapú” e-pénzzel összefüggésben (pl. előre kifizetett kártyák), |
| --- | --- |

—

előre kifizetett összegeket képviselő egyenlegek (kamatozó vagy nem kamatozó) „hardveralapú” vagy „szoftveralapú” e-pénzzel összefüggésben (pl. előre kifizetett kártyák),

| — | a hitel megadásának napját követő napon záróráig visszafizetendő hitelek. |
| --- | --- |

—

a hitel megadásának napját követő napon záróráig visszafizetendő hitelek.

| 9.1a. | Átruházható betétek |
| --- | --- |

9.1a.

Átruházható betétek

Az „egynapos hitel” kategóriáján belül átruházható betétek azok a betétek, amelyek jelentős késedelem, korlátozás vagy büntetés nélkül kérésre közvetlenül átruházhatók más gazdasági szereplőknek általánosan használt fizetési mód, úgy mint átutalás és beszedési megbízás, esetleg hitelkártya vagy bankkártya, elektronikus pénz, csekk vagy hasonló eszközök révén történő fizetés teljesítése céljából. Az átruházható betétek között nem szerepeltethetőek azok a betétek, amelyek csak készpénzfelvételre használhatóak fel, és/vagy azok a betétek, amelyekből pénzt csak ugyanazon tulajdonos másik számláján keresztül lehet felvenni vagy átutalni.

| 9.2. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2.

Megállapodás szerinti futamidejű betétek

Olyan nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet vagy csak bizonyos szankció megfizetése ellenében lehet egy megállapodás szerinti rögzített határidő előtt pénzre váltani. E tétel tartalmazza az olyan hatóságilag szabályozott takarékbetéteket is, amelyeknél a futamidőre vonatkozó szempont nem mérvadó (a „két éven túli” futamidősávba besorolt betétek). Az ismételt lekötésű pénzügyi termékeket a legkorábbi lejárat szerint kell besorolni. Bár a megállapodás szerinti futamidejű betétek esetében fennállhat az előzetes felmondás melletti korábbi visszaváltás lehetősége, illetve a betétet bizonyos szankció terhe mellett korábban vissza lehet váltani, azonban e jellemzők a besorolásnál nem minősülnek lényegesnek.

| 9.2a./9.2b./9.2c. | Legfeljebb egyéves/egy évnél hosszabb és legfeljebb kétéves eredeti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2a./9.2b./9.2c.

Legfeljebb egyéves/egy évnél hosszabb és legfeljebb kétéves eredeti futamidejű betétek

Ezek a következők:

| a) | egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre; |
| --- | --- |

a)

egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre;

| b) | legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a körülményektől függően vagy a 9.3a, vagy a 9.3b kategóriába kell besorolni; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a körülményektől függően vagy a 9.3a, vagy a 9.3b kategóriába kell besorolni;

| c) | legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók;

| d) | legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni; |
| --- | --- |

d)

legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni;

| e) | legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek; |
| --- | --- |

e)

legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek;

| f) | MPI-k által kibocsátott nem forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; |
| --- | --- |

f)

MPI-k által kibocsátott nem forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel;

| g) | MPI-k által kibocsátott alárendelt követelés, legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában; |
| --- | --- |

g)

MPI-k által kibocsátott alárendelt követelés, legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában;

| h) | értékpapírosításból származó források
  Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még mindig kimutatott hitelek és/vagy más eszközök ellentétele Hagyományosan ezeket a forrásokat a lejárat szerinti részletezés „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú” kategóriájába sorolják. |
| --- | --- |

h)

értékpapírosításból származó források

Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még mindig kimutatott hitelek és/vagy más eszközök ellentétele Hagyományosan ezeket a forrásokat a lejárat szerinti részletezés „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú” kategóriájába sorolják.

Emellett a két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek közé tartoznak az alábbiak:

| — | egyenlegek (függetlenül esedékességi határidejüktől), amelyeknél a kamatlábakat és/vagy szerződési feltételeket a nemzeti jogszabályok határozzák meg, és amelyeket két éven túl teljesülő különleges célokra (pl. lakáscélú finanszírozás) szánnak (még akkor is, ha technikailag ezek kérésre visszaválthatók). |
| --- | --- |

—

egyenlegek (függetlenül esedékességi határidejüktől), amelyeknél a kamatlábakat és/vagy szerződési feltételeket a nemzeti jogszabályok határozzák meg, és amelyeket két éven túl teljesülő különleges célokra (pl. lakáscélú finanszírozás) szánnak (még akkor is, ha technikailag ezek kérésre visszaválthatók).

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható betétek

Megállapodás szerinti futamidő nélküli, át nem ruházható betétek, amelyeket nem lehet pénzre váltani egy előzetes olyan felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem, vagy csak szankció ellenében lehetséges. Ide tartoznak egyrészt azon betétek, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg visszaválthatók – visszaváltására a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak egyes korlátozások és szankciók mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” futamidősávba sorolt betétek), másrészt a felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak (a „három hónapon túli” futamidősávba tartoznak).

| 9.3a./9.3b. | Legfeljebb három hónapos/három hónapon túli felmondással visszaváltható betétek, amelyből két éven túli felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3a./9.3b.

Legfeljebb három hónapos/három hónapon túli felmondással visszaváltható betétek, amelyből két éven túli felmondással visszaváltható

Ezek a következők:

| a) | olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett betétek, amelyek csak legfeljebb három hónapos/három hónapon túli előzetes felmondással, ezen belül két évnél hosszabb idejű felmondással vehetők fel; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy éppen a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár; |
| --- | --- |

a)

olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett betétek, amelyek csak legfeljebb három hónapos/három hónapon túli előzetes felmondással, ezen belül két évnél hosszabb idejű felmondással vehetők fel; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy éppen a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár;

| b) | olyan, rögzített futamidővel elhelyezett betétek, amelyek nem átruházhatók, viszont korábbi visszaváltás esetén három hónapnál rövidebb/három hónapnál hosszabb, ezen belül két évnél hosszabb idejű felmondási időn belül kell azokat felmondani. |
| --- | --- |

b)

olyan, rögzített futamidővel elhelyezett betétek, amelyek nem átruházhatók, viszont korábbi visszaváltás esetén három hónapnál rövidebb/három hónapnál hosszabb, ezen belül két évnél hosszabb idejű felmondási időn belül kell azokat felmondani.

Emellett a legfeljebb három hónapos felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak a következők:

| — | Nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, de a visszaváltás jelentős szankcióval jár. |
| --- | --- |

—

Nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, de a visszaváltás jelentős szankcióval jár.

És a három hónapnál hosszabb felmondási idővel visszaváltható betétek, amelyből (adott esetben) két even túli felmondással visszaváltható:

| — | Felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak. |
| --- | --- |

—

Felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak.

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

Repoügyletek

Az adatszolgáltató által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért cserébe kapott készpénz ellentétele, amelyekre az adatszolgáltató határozott kötelezettséget vállalta, hogy ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárol. Az adatszolgáltatók által harmadik személy („ideiglenes megszerző”) részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket a „visszavásárlási megállapodások” sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy az adatszolgáltatók az egész művelet lebonyolítása során megtartják az ügylet alapját képező értékpapírok tekintetében a kockázatviselés és a haszonszedés jogát.

A repo típusú műveletek következő változatait a „visszavásárlási szerződések” közé sorolják be:

| — | harmadik személy részére értékpapírok készpénzbiztosíték melletti kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek, |
| --- | --- |

—

harmadik személy részére értékpapírok készpénzbiztosíték melletti kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek,

| — | harmadik személy részére eladási/visszavásárlási szerződés formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek. |
| --- | --- |

—

harmadik személy részére eladási/visszavásárlási szerződés formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek.

A repo típusú műveletek alapját képező értékpapírokat a „Nem részvény értékpapírok” 3. eszközkategóriában szereplő szabályt követve kell nyilvántartani. Az arany készpénzfedezet melletti ideiglenes átruházásával járó műveleteket is e tétel alatt kell nyilvántartani.

| 10. | PPA-k befektetési jegyei |
| --- | --- |

10.

PPA-k befektetési jegyei

A PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek. Lásd az I. melléklet 1. részének 2. szakaszában szereplő fogalommeghatározást.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok* |
| --- | --- |

11.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok*

Az adatszolgáltatók által kibocsátott nem részvény értékpapírok, amelyek rendszerint forgathatók, és amelyekkel másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve amelyek a piacon jóváírásra használhatók, és amelyek birtokosai nem szereznek semmiféle tulajdonosi jogot a kibocsátó intézménnyel szemben. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | olyan értékpapírok, amelyek birtokosuk részére feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemhez és/vagy egy előre megállapított, rögzített összeghez, ami meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár; |
| --- | --- |

a)

olyan értékpapírok, amelyek birtokosuk részére feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemhez és/vagy egy előre megállapított, rögzített összeghez, ami meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár;

| b) | az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható és a későbbiekben forgathatóvá váló értékpapírokat át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé (lásd még a 9. kategóriánál); |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható és a későbbiekben forgathatóvá váló értékpapírokat át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé (lásd még a 9. kategóriánál);

| c) | a pénzügyi és banki statisztikák alkalmazásában az MPI-k által kibocsátott alárendelt követelést az MPI-k egyéb tartozásaival azonos módon kell kezelni. Emiatt az értékpapírok formájában kibocsátott alárendelt követelést a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”, míg a betétek vagy hitelek formájában kibocsátott alárendelt követeléseket a „betéti források” közé kell sorolni. Ha statisztikai célból az összes MPI-k által kibocsátott alárendelt követelést egy összegként azonosítják, e számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, azon az alapon, hogy az alárendelt követelések túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelennek meg. Az alárendelt követeléseket nem szabad a „saját tőke” forrástételben szerepeltetni; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi és banki statisztikák alkalmazásában az MPI-k által kibocsátott alárendelt követelést az MPI-k egyéb tartozásaival azonos módon kell kezelni. Emiatt az értékpapírok formájában kibocsátott alárendelt követelést a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”, míg a betétek vagy hitelek formájában kibocsátott alárendelt követeléseket a „betéti források” közé kell sorolni. Ha statisztikai célból az összes MPI-k által kibocsátott alárendelt követelést egy összegként azonosítják, e számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, azon az alapon, hogy az alárendelt követelések túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelennek meg. Az alárendelt követeléseket nem szabad a „saját tőke” forrástételben szerepeltetni;

| d) | hibrid instrumentumok. Hitelviszonyt megtestesítő és származtatott komponenseket is tartalmazó átruházható instrumentumok, beleértve a következőket:






  — | beágyazott származtatott eszközöket tartalmazó, hitelviszonyt megtestesítő, átruházható instrumentumok, |
| --- | --- | --- |

d)

hibrid instrumentumok. Hitelviszonyt megtestesítő és származtatott komponenseket is tartalmazó átruházható instrumentumok, beleértve a következőket:

—

beágyazott származtatott eszközöket tartalmazó, hitelviszonyt megtestesítő, átruházható instrumentumok,

| — | olyan átruházható instrumentumok, amelyek visszaváltási értéke és/vagy kamatfizetése egy mögöttes referenciaeszköznek, valamely eszközárfolyamnak vagy referenciamutatónak az instrumentum futamideje alatt történő alakulásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

olyan átruházható instrumentumok, amelyek visszaváltási értéke és/vagy kamatfizetése egy mögöttes referenciaeszköznek, valamely eszközárfolyamnak vagy referenciamutatónak az instrumentum futamideje alatt történő alakulásához kapcsolódik.

| 11a./11b./11c. | Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok |
| --- | --- |

11a./11b./11c.

Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Ezek valamennyi lejárat szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:

| a) | MPI-k által kibocsátott forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; |
| --- | --- |

a)

MPI-k által kibocsátott forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel;

| b) | MPI-k által legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel kibocsátott egy éven belüli eredeti futamidejű alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában. |
| --- | --- |

b)

MPI-k által legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel kibocsátott egy éven belüli eredeti futamidejű alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában.

| 11d. | Ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok |
| --- | --- |

11d.

Ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Az MPI-k által kibocsátott, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű hibrid instrumentumok, amelyek a kibocsátás pénznemében lejáratkor a hitelviszonyt megtestesítő és a származékos összetevők egyesítése miatt az eredetileg befektetett összegnél alacsonyabb szerződéses visszaváltási értékkel rendelkeznek.

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategória azon összegekből áll, amelyek az adatszolgáltatók által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott alaptőkéből erednek, képviselve az MPI-kben más birtokosok tulajdonosi jogait és általában az MPI eredményéből és felszámolás esetére saját tőkéjéből a részesedésre való jogosultságot. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy tőkéből származó, a jövőben várhatóan szükséges kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltatók által félretett összegek is. Ez az alábbiakat foglalja magában:

| a) | alaptőke; |
| --- | --- |

a)

alaptőke;

| b) | fel nem osztott eredmény vagy tőke; |
| --- | --- |

b)

fel nem osztott eredmény vagy tőke;

| c) | a hitelekre, értékpapírokra és az eszközök más típusaira képzett általános és különleges céltartalékok (amelyeket a számviteli szabályoknak megfelelően lehet nyilvántartani). |
| --- | --- |

c)

a hitelekre, értékpapírokra és az eszközök más típusaira képzett általános és különleges céltartalékok (amelyeket a számviteli szabályoknak megfelelően lehet nyilvántartani).

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

Fennmaradó források

A „fennmaradó források”-nak a mérleg forrásoldalán visszamaradt tételeket tekintik, amelyek a „máshová nem sorolt kötelezettségek” címet viselik. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését. A fennmaradó források az alábbiakat tartalmazhatják:

| a) | pénzügyi származékos pozíciók, negatív bruttó piaci értékekkel
  Statisztikai alkalmazásban a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi származékos pozíciók, negatív bruttó piaci értékekkel

Statisztikai alkalmazásban a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni;

| b) | a függő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek
  A függő tételek az MPI-k mérlegében szereplő olyan egyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek tőkéjével függenek össze (pl. befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró tőke); |
| --- | --- |

b)

a függő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek

A függő tételek az MPI-k mérlegében szereplő olyan egyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek tőkéjével függenek össze (pl. befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró tőke);

| c) | tartozást jelentő átmenő tételek bruttó összegei
  Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelek tulajdonát képező) pénzalapokat képviselnek, amelyeknek MPI-k közötti továbbítása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a hitelátruházások és az ügyfelek számláiról terheléssel lehívott összegek és egyéb olyan tételek, amelyeknél a megfelelő összegű kifizetést az adatszolgáltató még nem teljesítette; |
| --- | --- |

c)

tartozást jelentő átmenő tételek bruttó összegei

Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelek tulajdonát képező) pénzalapokat képviselnek, amelyeknek MPI-k közötti továbbítása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a hitelátruházások és az ügyfelek számláiról terheléssel lehívott összegek és egyéb olyan tételek, amelyeknél a megfelelő összegű kifizetést az adatszolgáltató még nem teljesítette;

| d) | betétek után fizetendő elhatárolt kamattartozás
  Az elhatárolt kamattartozások számvitelére vonatkozó általános alapelvnek megfelelően a betétek után fizetett kamatokat a mérlegben elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A betétek után elhatárolt kamatok bruttó összegét a „fennmaradó források” sorban kell szerepeltetni. Az elhatárolt kamatok összegét ki kell emelni azon betéti kategóriából, amelyhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

d)

betétek után fizetendő elhatárolt kamattartozás

Az elhatárolt kamattartozások számvitelére vonatkozó általános alapelvnek megfelelően a betétek után fizetett kamatokat a mérlegben elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A betétek után elhatárolt kamatok bruttó összegét a „fennmaradó források” sorban kell szerepeltetni. Az elhatárolt kamatok összegét ki kell emelni azon betéti kategóriából, amelyhez kapcsolódnak;

| e) | fizetendő osztalékok; |
| --- | --- |

e)

fizetendő osztalékok;

| f) | az MPI-k fő üzleti tevékenységéhez nem kapcsolódó fizetendő összegek (pl. a szállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási hozzájárulások stb.); |
| --- | --- |

f)

az MPI-k fő üzleti tevékenységéhez nem kapcsolódó fizetendő összegek (pl. a szállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási hozzájárulások stb.);

| g) | harmadik személyekkel szembeni kötelezettségeket (nyugdíjak, osztalékok stb.) képviselő céltartalékok; |
| --- | --- |

g)

harmadik személyekkel szembeni kötelezettségeket (nyugdíjak, osztalékok stb.) képviselő céltartalékok;

| h) | származékos szerződések alapján teljesített fedezeti betét kifizetések.
  A származékos szerződések alapján teljesített fedezeti betét kifizetéseket szabályszerűen a „betéti források” közé kell sorolni (lásd a 9. kategóriánál). A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve, hogy melyek azok, amelyek az MPI-t a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket a „fennmaradó források” vagy a „betéti tartozások” közé sorolják, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően; |
| --- | --- |

h)

származékos szerződések alapján teljesített fedezeti betét kifizetések.

A származékos szerződések alapján teljesített fedezeti betét kifizetéseket szabályszerűen a „betéti források” közé kell sorolni (lásd a 9. kategóriánál). A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve, hogy melyek azok, amelyek az MPI-t a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket a „fennmaradó források” vagy a „betéti tartozások” közé sorolják, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően;

| i) | értékpapírokkal vagy devizaátváltási műveletekkel kapcsolatos tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek. |
| --- | --- |

i)

értékpapírokkal vagy devizaátváltási műveletekkel kapcsolatos tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek.

A „fennmaradó kötelezettségek” fogalomból ki lehet zárni csaknem az összes olyan pénzügyi instrumentumot, amelyek pénzügyi források formáját öltik (és az egyéb mérlegsorokban szerepelnek); azon pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem pénzügyi forrás formájában jelennek meg, mint pl. a garanciák, kötelezettségvállalások, közigazgatási és a (mérlegen kívül nyilvántartott) vagyonkezelői hitelek és a nem pénzügyi források, mint pl. a mérleg forrásoldalán szereplő tőketételek (amelyek a „töke és tartalék”-ban szerepelnek).

3. RÉSZ

A szektorok meghatározása

Az ESA 95 szolgál a szektorbesorolás alapjául. A részt vevő tagállamok területén belüli ügyfeleket hazai szektoruk szerint kell azonosítani, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének megfelelően, valamint összhangban az EKB szektorkézikönyvében az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó iránymutatással. A tagállamok területén kívüli bankintézmények nem MPI, hanem inkább „bank” elnevezéssel szerepelnek hivatkozásokban. Hasonlóképpen a „nem MPI-k” kifejezés csak a tagállamokra vonatkozik; más országok esetében a „nem bankok” kifejezés használatos.

Táblázat

A szektorok meghatározása

| Szektor | Meghatározás |
| --- | --- |
| MPI-k | Lásd e rendelet 1. cikkét |
| Államháztartás (S.13) (ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés) | Olyan rezidens egységek, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak. |
| Központi kormányzat (S.1311) (ESA 95, 2.71. bekezdés) | Az állam központi közigazgatási szervei és egyéb központi szervek, amelyek hatásköre kiterjed a teljes gazdaság területére, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével. |
| Tartományi kormányzat (S.1312) (ESA 95, 2.72. bekezdés) | Önálló intézményi egységek, amelyek a központi kormányzat szintje alatti és a helyi önkormányzatok szintje feletti egyes kormányzati feladatköröket gyakorolnak, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével. |
| Helyi önkormányzatok (S.1313) (ESA 95, 2.73. bekezdés) | Olyan közigazgatási egységek, amelyek hatásköre a gazdaság területének csak egy helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapok helyi szervezetei kivételével. |
| Társadalombiztosítási alapok (S.1314) (ESA 95, 2.74. bekezdés) | Központi, állami és helyi intézményi egységek, amelyek alapvető tevékenysége szociális ellátások nyújtása. |
| Egyéb pénzügyi közvetítők (S.123) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S. 124) (ESA 95, 2.53–2.59. bekezdés) | Monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok (a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége források pénzügyi közvetítése nem készpénz, betétek és/vagy betétek közeli helyettesítői formájában az MPI-k körén kívül eső intézményi egységektől vagy biztosítástechnikai tartalékokból. A kategóriába beletartoznak a PKV-k, nem MPI központi szerződő felek, és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők, amely kategóriába tartozik valamennyi olyan pénzügyi vállalkozás és kvázivállalkozás, amelyek alapvetően pénzügyi kiegészítő tevékenységet végeznek. |
| Biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S. 125) (ESA 95, 2.60–2.67. bekezdést) | Nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek alapvető tevékenysége a kockázatok közös vállalásával összefüggésben végzett pénzügyi közvetítés. |
| Nem pénzügyi vállalatok (S.11) (ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés) | Olyan vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem pénzügyi közvetítéssel, hanem elsődlegesen piaci áruk előállításával és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak. |
| Háztartások (S.14) és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.15) (ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés) | Egyének és egyének csoportjai mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve, hogy tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak a háztartásokat segítő azon nonprofit intézmények, amelyek nem piaci árukat állítanak elő és nem piaci szolgáltatásokat nyújtanak a háztartások meghatározott csoportjai számára. |
| Egyéni vállalkozók és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok (a „Háztartások” kategória alpopulációja) (ESA 95, 2.76d. bekezdés) | Piacra termelő egyéni vállalkozók és önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, nem bejegyzett szervezetek, a kvázivállalkozásként létrehozott szervezetek kivételével. A kategóriába beletartoznak az önfoglalkoztató ügyvédek, orvosok stb., nem bejegyzett üzleti vállalkozásai (társulásai). Egyéni vállalkozók esetében az üzleti vállalkozást folytató jogalany elválaszthatatlanul kötődik a tulajdonos természetes személy(ek)hez, egyesítve az üzleti és magánszférából származó valamennyi jogot és kötelezettséget. |

Szektor

Meghatározás

MPI-k

Lásd e rendelet 1. cikkét

Államháztartás (S.13) (ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés)

Olyan rezidens egységek, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak.

Központi kormányzat (S.1311) (ESA 95, 2.71. bekezdés)

Az állam központi közigazgatási szervei és egyéb központi szervek, amelyek hatásköre kiterjed a teljes gazdaság területére, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével.

Tartományi kormányzat (S.1312) (ESA 95, 2.72. bekezdés)

Önálló intézményi egységek, amelyek a központi kormányzat szintje alatti és a helyi önkormányzatok szintje feletti egyes kormányzati feladatköröket gyakorolnak, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével.

Helyi önkormányzatok (S.1313) (ESA 95, 2.73. bekezdés)

Olyan közigazgatási egységek, amelyek hatásköre a gazdaság területének csak egy helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapok helyi szervezetei kivételével.

Társadalombiztosítási alapok (S.1314) (ESA 95, 2.74. bekezdés)

Központi, állami és helyi intézményi egységek, amelyek alapvető tevékenysége szociális ellátások nyújtása.

Egyéb pénzügyi közvetítők (S.123) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S. 124) (ESA 95, 2.53–2.59. bekezdés)

Monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok (a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége források pénzügyi közvetítése nem készpénz, betétek és/vagy betétek közeli helyettesítői formájában az MPI-k körén kívül eső intézményi egységektől vagy biztosítástechnikai tartalékokból. A kategóriába beletartoznak a PKV-k, nem MPI központi szerződő felek, és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők, amely kategóriába tartozik valamennyi olyan pénzügyi vállalkozás és kvázivállalkozás, amelyek alapvetően pénzügyi kiegészítő tevékenységet végeznek.

Biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak (S. 125) (ESA 95, 2.60–2.67. bekezdést)

Nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek alapvető tevékenysége a kockázatok közös vállalásával összefüggésben végzett pénzügyi közvetítés.

Nem pénzügyi vállalatok (S.11) (ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés)

Olyan vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem pénzügyi közvetítéssel, hanem elsődlegesen piaci áruk előállításával és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak.

Háztartások (S.14) és háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények (S.15) (ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés)

Egyének és egyének csoportjai mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve, hogy tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak a háztartásokat segítő azon nonprofit intézmények, amelyek nem piaci árukat állítanak elő és nem piaci szolgáltatásokat nyújtanak a háztartások meghatározott csoportjai számára.

Egyéni vállalkozók és jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok (a „Háztartások” kategória alpopulációja) (ESA 95, 2.76d. bekezdés)

Piacra termelő egyéni vállalkozók és önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, nem bejegyzett szervezetek, a kvázivállalkozásként létrehozott szervezetek kivételével. A kategóriába beletartoznak az önfoglalkoztató ügyvédek, orvosok stb., nem bejegyzett üzleti vállalkozásai (társulásai). Egyéni vállalkozók esetében az üzleti vállalkozást folytató jogalany elválaszthatatlanul kötődik a tulajdonos természetes személy(ek)hez, egyesítve az üzleti és magánszférából származó valamennyi jogot és kötelezettséget.

---

(1)  A táblázatokban az EKB-t úgy kell besorolni, mint egy rezidens MPI-t abban az országban, ahol az EKB tényleges székhelye van.

(2)  A leányvállalatok önállóan bejegyzett jogi személyek, amelyekben egy másik jogi személynek többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik, ugyanakkor a fióktelepek nem bejegyzett (önálló jogi személyiséggel nem rendelkező) jogalanyok, és teljes egészében az anyavállalat tulajdonában állnak.

(3)  Azaz ez a táblázat nem az egyes pénzügyi instrumentumok jegyzéke.

---

III. MELLÉKLET

A KÖTELEZŐ TARTALÉKKÉPZÉSI RENDSZER ALKALMAZÁSA ÉS A KAPCSOLÓDÓ SZABÁLYOK

1. RÉSZ

Hitelintézetek tartalékképzési követelményei: általános szabályok

| 1. | Az 1. táblázatban *-gal jelölt rovatokat a tartalékalap kiszámításához használják. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről. A vékony határvonalakkal jelzett rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézeteknek kell jelenteniük. |
| --- | --- |

1.

Az 1. táblázatban *-gal jelölt rovatokat a tartalékalap kiszámításához használják. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről. A vékony határvonalakkal jelzett rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézeteknek kell jelenteniük.

| 2. | Az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” oszlop nem tartalmazza az adatszolgáltatók kötelezettségeit azon intézményekre vonatkozóan, amelyek a KBER kötelező tartalékképzési rendszere alól mentesített intézménynek minősülnek, azaz reorganizációs intézkedésektől eltérő okok miatt felmentett intézmények. A tartalékképzési kötelezettség alól reorganizációs intézkedések miatt átmenetileg mentesített intézményeket továbbra is a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozóként kezelik, s ezért az ilyen intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” oszlopban kell szerepeltetni. A KBER-ben az egyösszegű engedmény alkalmazása miatt a tartalékok alkalmazására ténylegesen nem kötelezett intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket is ebben az oszlopban kell feltüntetni. |
| --- | --- |

2.

Az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” oszlop nem tartalmazza az adatszolgáltatók kötelezettségeit azon intézményekre vonatkozóan, amelyek a KBER kötelező tartalékképzési rendszere alól mentesített intézménynek minősülnek, azaz reorganizációs intézkedésektől eltérő okok miatt felmentett intézmények. A tartalékképzési kötelezettség alól reorganizációs intézkedések miatt átmenetileg mentesített intézményeket továbbra is a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozóként kezelik, s ezért az ilyen intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket az „ebből a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” oszlopban kell szerepeltetni. A KBER-ben az egyösszegű engedmény alkalmazása miatt a tartalékok alkalmazására ténylegesen nem kötelezett intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket is ebben az oszlopban kell feltüntetni.

| 3. | A teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek jelenthetik pozícióikat az „MPI-k és a kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” helyett a „kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó nem hitelintézetnek minősülő MPI-k, az EKB és az NKB-k” viszonylatában is, feltéve, hogy ez nem eredményezi részadatok elvesztését, és nincs hatással a vastag betűvel nyomtatott pozíciókra. Továbbá a nemzeti adatgyűjtési rendszertől függően és az MPI mérleg e rendeletben szabályozott meghatározásai és besorolási elvei maradéktalan betartásának sérelme nélkül, a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek alternatív módon jelenthetik a forgatható instrumentumokra vonatkozó adatok kivételével a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat, az alábbi táblázattal összhangban, feltéve, hogy ez nem érinti az I. melléklet 1. táblázatában a vastag betűvel nyomtatott pozíciókat. |
| --- | --- |

3.

A teljes körű adatszolgáltatásra kötelezettek jelenthetik pozícióikat az „MPI-k és a kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek, az EKB és az NKB-k” helyett a „kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó nem hitelintézetnek minősülő MPI-k, az EKB és az NKB-k” viszonylatában is, feltéve, hogy ez nem eredményezi részadatok elvesztését, és nincs hatással a vastag betűvel nyomtatott pozíciókra. Továbbá a nemzeti adatgyűjtési rendszertől függően és az MPI mérleg e rendeletben szabályozott meghatározásai és besorolási elvei maradéktalan betartásának sérelme nélkül, a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek alternatív módon jelenthetik a forgatható instrumentumokra vonatkozó adatok kivételével a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat, az alábbi táblázattal összhangban, feltéve, hogy ez nem érinti az I. melléklet 1. táblázatában a vastag betűvel nyomtatott pozíciókat.

| 4. | A „kisebb” hitelintézeteknek a tartalékalap kiszámításához szükséges negyedéves adatokat legalább az alábbi táblázatnak megfelelően kell közölniük. |
| --- | --- |

4.

A „kisebb” hitelintézeteknek a tartalékalap kiszámításához szükséges negyedéves adatokat legalább az alábbi táblázatnak megfelelően kell közölniük.

| 5. | Az alábbi táblázatnak megfelelő adatszolgáltatás vonatkozásában biztosítani kell az I. melléklet 1. táblázatának való szigorú megfelelést. |
| --- | --- |

5.

Az alábbi táblázatnak megfelelő adatszolgáltatás vonatkozásában biztosítani kell az I. melléklet 1. táblázatának való szigorú megfelelést.

Táblázat

Kötelező tartalékhoz szükséges adatok

| | A kötelező tartalék az 1. táblázat (Források) alábbi oszlopainak összegeként kerül kiszámításra: (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s) |
| --- | --- |
| BETÉTI TARTOZÁSOK | |
| (Euro és külföldi fizetőeszközök együtt) | |
| 9. | Összes betét |

A kötelező tartalék az 1. táblázat (Források) alábbi oszlopainak összegeként kerül kiszámításra: (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s)

BETÉTI TARTOZÁSOK

(Euro és külföldi fizetőeszközök együtt)

9.

Összes betét

9.1e + 9.1x

9.2e + 9.2x

9.3e + 9.3x

9.4e + 9.4x

ebből:

9.2e + 9.2x Megállapodás szerinti futamidővel

2 éven túli

ebből:

9.3e + 9.3x Felmondással visszaváltható

Önkéntes adatszolgáltatás (1)

2 éven túli

ebből:

9.4e + 9.4x repóügyletek

Kintlévőségek, az 1. táblázat (Források) (t) oszlopa

FORGATHATÓ INSTRUMENTUMOK

(Euro és külföldi fizetöeszközök együtt)

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

11e + 11x megállapodás szerinti futamidővel

legfeljebb két év

2 éven túli

2. RÉSZ

Különös szabályok

1. szakasz: Összevont statisztikai adatszolgáltatás a KBER kötelező tartalékképzési rendszere hatálya alá tartozó hitelintézetek csoportja által

| 1.1. | Az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 11. cikkében meghatározott feltételek teljesítése mellett az EKB igazgatósága engedélyezheti a tartalékképzési követelmény hatálya alá tartozó hitelintézeteknek a csoportként történő, összevont adatszolgáltatást egy ország területén belül. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében. |
| --- | --- |

1.1.

Az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 11. cikkében meghatározott feltételek teljesítése mellett az EKB igazgatósága engedélyezheti a tartalékképzési követelmény hatálya alá tartozó hitelintézeteknek a csoportként történő, összevont adatszolgáltatást egy ország területén belül. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében.

| 1.2. | Ha a hitelintézet számára az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 10. cikke szerint engedélyezett a kötelező tartalék közvetítőn keresztül történő tartása és nem veszi igénybe az e szakaszban említett, csoportként történő adatszolgáltatás lehetőségét, az adott NKB engedélyezheti a hitelintézetek nevében (a tartalékalap tekintetében történő adatszolgáltatás kivételével) az összevont statisztikai adatszolgáltatást. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében. |
| --- | --- |

1.2.

Ha a hitelintézet számára az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 10. cikke szerint engedélyezett a kötelező tartalék közvetítőn keresztül történő tartása és nem veszi igénybe az e szakaszban említett, csoportként történő adatszolgáltatás lehetőségét, az adott NKB engedélyezheti a hitelintézetek nevében (a tartalékalap tekintetében történő adatszolgáltatás kivételével) az összevont statisztikai adatszolgáltatást. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-kről összeállított jegyzékében.

| 1.3. | Ha a hitelintézetek csoportja összességében a „kisebb” hitelintézet szintje alatt marad, akkor csak a „kisebb” pénzintézetekre vonatkozó egyszerűsített adatszolgáltatási előírásnak kell eleget tennie. Egyébként a csoport egészére a teljes körű adatszolgáltatókra vonatkozó előírások érvényesek. |
| --- | --- |

1.3.

Ha a hitelintézetek csoportja összességében a „kisebb” hitelintézet szintje alatt marad, akkor csak a „kisebb” pénzintézetekre vonatkozó egyszerűsített adatszolgáltatási előírásnak kell eleget tennie. Egyébként a csoport egészére a teljes körű adatszolgáltatókra vonatkozó előírások érvényesek.

2. szakasz: Tartalékképzési követelmények hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén

| 2.1. | E melléklet alkalmazásában az „egyesülés”, az „egyesülő intézmények” és a „megszerző intézmény” kifejezések az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 1. cikkében megadott jelentéssel bírnak. |
| --- | --- |

2.1.

E melléklet alkalmazásában az „egyesülés”, az „egyesülő intézmények” és a „megszerző intézmény” kifejezések az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 1. cikkében megadott jelentéssel bírnak.

| 2.2. | Azon tartalékolási időszakra, amikor az egyesülés végbemegy, a megszerző intézmény tartalékképzési követelményeit az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 13. cikkében előírt módon kell kiszámítani és teljesíteni. |
| --- | --- |

2.2.

Azon tartalékolási időszakra, amikor az egyesülés végbemegy, a megszerző intézmény tartalékképzési követelményeit az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 13. cikkében előírt módon kell kiszámítani és teljesíteni.

| 2.3. | Az ezt követő későbbi nyilvántartási időszakokra a megszerző intézmény tartalékképzési kötelezettségeit az e melléklet függelékében meghatározott szabályokkal összhangban jelentett statisztikai információk és kialakított tartalékalap alapján számítják ki. Egyébként a statisztikai információk jelentésére és a tartalékképzési követelmények kiszámítására vonatkozóan az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 3. cikkében foglalt általános szabályok irányadók. |
| --- | --- |

2.3.

Az ezt követő későbbi nyilvántartási időszakokra a megszerző intézmény tartalékképzési kötelezettségeit az e melléklet függelékében meghatározott szabályokkal összhangban jelentett statisztikai információk és kialakított tartalékalap alapján számítják ki. Egyébként a statisztikai információk jelentésére és a tartalékképzési követelmények kiszámítására vonatkozóan az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 3. cikkében foglalt általános szabályok irányadók.

| 2.4. | Az előző bekezdésekben megfogalmazott kötelezettségek sérelme nélkül az adott NKB felhatalmazhatja a megszerző intézményt arra, hogy statisztikai információszolgáltatási kötelezettségének ideiglenes eljárással tegyen eleget, például minden, az egyesülésben részt vevő intézmény külön nyomtatványt használhat az egyesülést követő néhány beszámolási időszakon keresztül. A szokásos adatszolgáltatási ügyrendtől engedélyezett eltérést a lehető legrövidebb időszakra kell korlátozni, és nem tarthat tovább az egyesülés megtörténtét követő hat hónapnál. Az ilyen eltérés nem menti fel a megszerző intézményt azon kötelezettsége alól, hogy az adatszolgáltatási követelményeknek az e rendeletben foglaltaknak megfelelően eleget tegyen, továbbá – ha ez alkalmazható – azon kötelezettsége alól sem, hogy vállalja az egyesülő intézmények adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését az e mellékletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

2.4.

Az előző bekezdésekben megfogalmazott kötelezettségek sérelme nélkül az adott NKB felhatalmazhatja a megszerző intézményt arra, hogy statisztikai információszolgáltatási kötelezettségének ideiglenes eljárással tegyen eleget, például minden, az egyesülésben részt vevő intézmény külön nyomtatványt használhat az egyesülést követő néhány beszámolási időszakon keresztül. A szokásos adatszolgáltatási ügyrendtől engedélyezett eltérést a lehető legrövidebb időszakra kell korlátozni, és nem tarthat tovább az egyesülés megtörténtét követő hat hónapnál. Az ilyen eltérés nem menti fel a megszerző intézményt azon kötelezettsége alól, hogy az adatszolgáltatási követelményeknek az e rendeletben foglaltaknak megfelelően eleget tegyen, továbbá – ha ez alkalmazható – azon kötelezettsége alól sem, hogy vállalja az egyesülő intézmények adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését az e mellékletben foglaltak szerint.

Táblázat

Az egyesülésben részt vevő hitelintézetek tartalékképzési kötelezettségei kiszámítására vonatkozó különleges szabályok (2)

| Eset sorszáma | Az egyesülés típusa | Teljesítendő tartalékolási kötelezettségek |
| --- | --- | --- |
| 1. | Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több teljes körű adatszolgáltatót (egyesülő intézményeket) azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. |
| 2. | Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményt és esetleg egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet (egyesülő intézményeket) azt a határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. |
| 3. | Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több teljes körű adatszolgáltató szervezetet (egyesülő intézményeket) az adott hónap vége és azon határidő között, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túlmenően az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző hónapot illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie. |
| 4. | Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményt és esetleg egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet (az egyesülő intézményeket) az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl, az átvevő intézménynek (az intézmény jellegétől függően) az egyesülés időpontját megelőző hónapot vagy negyedévet illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését is magára kell vállalnia. |
| 5. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet és esetleg egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő intézmények) intézményt azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az 1. esetnél alkalmazott eljárással azonos. |
| 6. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt azt a határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. |
| 7. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott, és az egyesülés eredményeként a „kisebb” csoporthoz tartozó intézet teljes körű adatszolgáltatóvá válik. | A 2. esetnél alkalmazott eljárással azonos. |
| 8. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelményeknek megfelelően, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl, az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző negyedév vonatkozásában az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie. |
| 9. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, teljes körű adatszolgáltatót és esetleg egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott. | A 3. esetnél alkalmazott eljárással azonos. |
| 10. | Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott, és az egyesülés eredményeként a „kisebb” csoporthoz tartozó intézet teljes körű adatszolgáltatóvá válik. | A 4. esetnél alkalmazott eljárással azonos. |
| 11. | Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő) intézményt hoz létre több, teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (egyesülő) intézmény az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző hónapot illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését is magára kell vállalnia. |
| 12. | Olyan egyesülés, amelynek során egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó és esetleg egy vagy több teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (egyesülő) intézményből teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő) szervezet jön létre az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit a központi bank az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. Az átvevő intézménynek (az intézmény jellegétől függően) az egyesülés időpontját megelőző hónap vagy negyedév vonatkozásában az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie. |
| 13. | Olyan egyesülés, amelynek során egy vagy több a „kisebb” csoporthoz tartozó (beolvadó) intézményből egy „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény (átvevő intézmény) jön létre az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott. | Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. Az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző negyedévet illetően az egyesülő intézmények statisztikai információs jelentési kötelezettségeinek is eleget kell tennie. |

Eset sorszáma

Az egyesülés típusa

Teljesítendő tartalékolási kötelezettségek

1.

Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több teljes körű adatszolgáltatót (egyesülő intézményeket) azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett.

2.

Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményt és esetleg egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet (egyesülő intézményeket) azt a határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett.

3.

Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több teljes körű adatszolgáltató szervezetet (egyesülő intézményeket) az adott hónap vége és azon határidő között, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túlmenően az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző hónapot illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie.

4.

Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményt és esetleg egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet (az egyesülő intézményeket) az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmény tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl, az átvevő intézménynek (az intézmény jellegétől függően) az egyesülés időpontját megelőző hónapot vagy negyedévet illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését is magára kell vállalnia.

5.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, teljes körű adatszolgáltató szervezetet és esetleg egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő intézmények) intézményt azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az 1. esetnél alkalmazott eljárással azonos.

6.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt azt a határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett.

7.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt azon határidőt követően, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott, és az egyesülés eredményeként a „kisebb” csoporthoz tartozó intézet teljes körű adatszolgáltatóvá válik.

A 2. esetnél alkalmazott eljárással azonos.

8.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelményeknek megfelelően, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az átvevő intézmény és az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl, az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző negyedév vonatkozásában az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie.

9.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, teljes körű adatszolgáltatót és esetleg egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott.

A 3. esetnél alkalmazott eljárással azonos.

10.

Olyan egyesülés, amelynek során egy, a „kisebb” csoporthoz tartozó (átvevő intézmény) megszerez egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó (egyesülő) intézményt az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott, és az egyesülés eredményeként a „kisebb” csoporthoz tartozó intézet teljes körű adatszolgáltatóvá válik.

A 4. esetnél alkalmazott eljárással azonos.

11.

Olyan egyesülés, amelynek során egy teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő) intézményt hoz létre több, teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (egyesülő) intézmény az adott hónap vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző hónapra vonatkozó havi statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. A saját adatszolgáltatási kötelezettségein túl az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző hónapot illetően az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítését is magára kell vállalnia.

12.

Olyan egyesülés, amelynek során egy vagy több, a „kisebb” csoporthoz tartozó és esetleg egy vagy több teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (egyesülő) intézményből teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett (átvevő) szervezet jön létre az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit a központi bank az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszakban az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. Az átvevő intézménynek (az intézmény jellegétől függően) az egyesülés időpontját megelőző hónap vagy negyedév vonatkozásában az egyesülő intézmények statisztikai információszolgáltatási kötelezettségeinek is eleget kell tennie.

13.

Olyan egyesülés, amelynek során egy vagy több a „kisebb” csoporthoz tartozó (beolvadó) intézményből egy „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény (átvevő intézmény) jön létre az adott negyedév vége és azon határidő közötti időszakban, amit az illetékes NKB az előző negyedévre vonatkozó statisztikai információk jelentésére meghatározott.

Az egyesülés utáni tartalékolási időszaktól kezdődően addig, amíg az átvevő intézmény az egyesülést követően első ízben jelenti a negyedéves adatokat az e rendelet III. mellékletében foglaltaknak megfelelően a „kisebb” csoporthoz tartozó adatszolgáltatókra rótt csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint, az átvevő intézmény tartalékképzési kötelezettségét az egyesülő intézmények tartalékalapjainak összevonásával kell kiszámítani. Azon tartalékalapokat kell összevonni, amelyek erre a tartalékolási időszakra vonatkozóan akkor lettek volna irányadóak, ha az egyesülés nem történt volna meg. Csak egy egyösszegű engedmény megengedett. Az átvevő intézménynek az egyesülés időpontját megelőző negyedévet illetően az egyesülő intézmények statisztikai információs jelentési kötelezettségeinek is eleget kell tennie.

---

(1)  Az adatszolgáltatók választhatják az adatszolgáltatási kötelezettségek önkéntes adatszolgáltatással való teljesítését, azaz jelenthetnek valós számadatokat (beleértve a zérust) vagy „hiányzó adat”-ot. Ha egyszer a valós számadatok jelentését választották, nem térhetnek vissza a „hiányzó adat” jelentésére.

(2)  Ez a táblázat az egyedi esetekre vonatkozó összetettebb eljárások részleteit mutatja be. A táblázatban nem bemutatott esetekre a statisztikai információk jelentésére és a tartalékképzési követelmények kiszámítására vonatkozóan az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 3. cikkében foglalt általános szabályok irányadók.

---

IV. MELLÉKLET

A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK

Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.

| 1. | Adatátviteli minimumszabályok






  a) | a beszámolókat időben és a megfelelő NKB által előírt határidőkön belül kell eljuttatni az NKB-k-hoz; |
| --- | --- | --- |

1.

Adatátviteli minimumszabályok

a)

a beszámolókat időben és a megfelelő NKB által előírt határidőkön belül kell eljuttatni az NKB-k-hoz;

| b) | a statisztikai jelentések alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a statisztikai jelentések alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek;

| c) | meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személyt; és |
| --- | --- |

c)

meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személyt; és

| d) | be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat. |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat.

| 2. | Adatpontossági minimumszabályok:






  a) | A statisztikai információk helyessége érdekében:






  — | teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (pl. a mérleg két oldalának egyensúlyban kell lennie, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel), és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Adatpontossági minimumszabályok:

a)

A statisztikai információk helyessége érdekében:

—

teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (pl. a mérleg két oldalának egyensúlyban kell lennie, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel), és

| — | a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük; |
| --- | --- |

—

a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük;

| b) | az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük információk szolgáltatására az átadott adatok által jelzett összes fejleményről; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük információk szolgáltatására az átadott adatok által jelzett összes fejleményről;

| c) | a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az NKB-knak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni; |
| --- | --- |

c)

a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az NKB-knak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni;

| d) | a statisztikai információk nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; |
| --- | --- |

d)

a statisztikai információk nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat;

| e) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai átadására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat; |
| --- | --- |

e)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai átadására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat;

| f) | az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai átadásakor. |
| --- | --- |

f)

az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai átadásakor.

| 3. | Koncepcionális megfelelési minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak; |
| --- | --- | --- |

3.

Koncepcionális megfelelési minimumszabályok:

a)

a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak;

| b) | amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; és |
| --- | --- |

b)

amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; és

| c) | az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a jelentési időszakban szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a jelentési időszakban szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

| 4. | Revízióra vonatkozó minimumszabályok:
  Be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
| --- | --- |

4.

Revízióra vonatkozó minimumszabályok:

Be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adatrevíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni.

---

V. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2424/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 1. cikk első francia bekezdés; 2. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés e) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (2) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (3) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (4) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (5) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés b) pont; 8. cikk (1) bekezdés c) pont |
| 4. cikk (6) bekezdés | 8. cikk (5) bekezdés a) pont |
| 4. cikk (7) bekezdés | 8. cikk (5) bekezdés b) pont |
| 4. cikk (8) bekezdés | 10. cikk |
| 5. cikk | 11. cikk |
| 6. cikk | 12. cikk |
| 7. cikk | — |
| 8. cikk | 14. cikk |
| 9. cikk | 15. cikk |
| I. melléklet 1. rész, bevezetés | I. melléklet, bevezetés |
| I. melléklet 1. rész, I., 1. pont | 3. cikk (1) bekezdése |
| I. melléklet 1. rész, I., 2. pont | 1. cikk első francia bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, I., 3. pont | 2. cikk (3) bekezdése |
| I. melléklet 1. rész, I., 4. pont | I. melléklet 1. rész, 1.1. szakasz |
| I. melléklet 1. rész, I., 5. pont | I. melléklet 1. rész, 1.2. szakasz |
| I. melléklet 1. rész, I., 6. pont | 1. cikk első francia bekezdés, I. melléklet 1. rész, 2.1. szakasz |
| I. melléklet 1. rész, I., 7. pont | I. melléklet 1. rész, 2.2. szakasz |
| I. melléklet 1. rész, I., 8. pont | 1. cikk első francia bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, I., 9. pont | 8. cikk (3) bekezdés a) pont |
| I. melléklet 1. rész, II. | 7. cikk |
| I. melléklet 1. rész, III., 1. pont | (2) preambulumbekezdés, (10) preambulumbekezdés, III. melléklet 1. rész 1. pont |
| I. melléklet 1. rész, III., 2. pont | I. melléklet, bevezetés; 1. melléklet, 2. rész |
| I. melléklet 1. rész, III., 3. pont | I. melléklet 2. rész |
| I. melléklet 1. rész, III. i., a), 4. pont | I. melléklet 2. rész, 1.a) pont |
| I. melléklet 1. rész, III. i., a), 5. pont | I. melléklet 2. rész, 2. pont |
| I. melléklet 1. rész, III. i., b), 6. pont | I. melléklet 2. rész, 1.b) pont |
| I. melléklet 1. rész, III. ii., 7. pont | I. melléklet 2. rész, 4. pont |
| I. melléklet 1. rész, III. iii., 8. pont | I. melléklet 2. rész, 5.1. pont |
| I. melléklet 1. rész, III. iii., 9. pont | I. melléklet 2. rész, 5.1. pont |
| I. melléklet 1. rész, III. iv., 10. pont | I. melléklet 2. rész, 3. pont |
| I. melléklet 1. rész, III. v., 11. pont | — |
| I. melléklet 1. rész, III. v., 12. pont | (8) preambulumbekezdés |
| I. melléklet 1. rész, III., 13. pont | (8) preambulumbekezdés |
| I. melléklet 1. rész, III. vi., 13a. pont | I. melléklet 2. rész, 5.5. pont |
| I. melléklet 1. rész, III., vi., 13b. pont | — |
| I. melléklet 1. rész, III., vi., 13c. pont | I. melléklet 2. rész, 5.5. pont |
| I. melléklet 1. rész, III., vi., 13d. pont | I. melléklet 2. rész, 5.5. pont |
| I. melléklet 1. rész, III., vi., 13e. pont | 8. cikk (3) bekezdés b) pont |
| I. melléklet 1. rész, III. vi., 14. pont | 6. cikk |
| I. melléklet 1. rész, III. vi., 15. pont | 7. cikk (2) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, III. vi., 16. pont | 7. cikk (4) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, IV., 1. pont | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 1. rész, IV., 2. pont | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 1. rész, IV., a)., 3. pont | I. melléklet 3. rész, 1. pont |
| I. melléklet 1. rész, IV., 4. pont | — |
| I. melléklet 1. rész, IV., b)., 5. pont | I. melléklet 3. rész, 2. pont |
| I. melléklet 1. rész, IV. c)., 6. pont | I. melléklet 3. rész, 4. pont |
| I. melléklet 1. rész, IV., 6a. pont | 8. cikk (6) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, IV., d)., 7. pont | I. melléklet 3. rész, 5. pont |
| I. melléklet 1. rész, IV., 7a. pont | 8. cikk (6) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, IV., e)., 8. pont | I. melléklet 3. rész, 3. pont |
| I. melléklet 1. rész, IV., 9. pont | 6. cikk |
| I. melléklet 1. rész, IV., 9A. pont | — |
| I. melléklet 1. rész, IV., 10. pont | 7. cikk |
| I. melléklet 1. rész, V., 1. pont | (9) preambulumbekezdés |
| I. melléklet 1. rész, V., 2. pont | (9) preambulumbekezdés, 4. cikk |
| I. melléklet 1. rész, V., 3. pont | 4. cikk (1) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, V., 4. pont | 4. cikk (2) bekezdés |
| I. melléklet 1. rész, V., 5. pont | (9) preambulumbekezdés |
| I. melléklet 1. rész, V., 6. pont | I. melléklet 5. rész, 1. pont |
| I. melléklet 1. rész, V., i., 7. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V., ii., 8. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V. iii., 9. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V. iv., 10. pont | 6. cikk |
| I. melléklet 1. rész, V., 11. pont | I. melléklet 4. rész, 2. pont |
| I. melléklet 1. rész, V., i., 12. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V., 13. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V., ii., 14. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V. iii., 15. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V., 16. pont | I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat |
| I. melléklet 1. rész, V. iv., 17. pont | 6. cikk |
| I. melléklet 2. rész, A. táblázat | I. melléklet 8. rész |
| I. melléklet 2. rész, 1.. táblázat | I. melléklet 2. rész |
| I. melléklet 2. rész, 1. táblázat, 5. lábjegyzet | III. melléklet 1. rész, 3. pont |
| I. melléklet 2. rész, 2.. táblázat | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 2. rész, 3.. táblázat | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 2. rész, 4.. táblázat | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 2. rész, 1A. táblázat | I. melléklet 5. rész |
| I. melléklet 3. rész, Általános fogalommeghatározások | II. melléklet 1. rész |
| I. melléklet 3. rész, Szektorok meghatározása | II. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 3. rész, Instrumentumkategóriák meghatározása | II. melléklet 2. rész |
| I. melléklet, 3. rész, táblázat | II. melléklet 2. rész |
| II. melléklet 1. rész, I., 1. pont | 2. cikk (2) bekezdés,
  III. melléklet 1. rész, 3. pont |
| II. melléklet 1. rész, II., 2. pont | III. melléklet 1. rész, 4. pont |
| II. melléklet 1. rész, III., 3. pont | III. melléklet 2. rész, 1.1. szakasz |
| II. melléklet 1. rész, III., 4. pont | III. melléklet 2. rész, 1. szakasz, 1.2. pont |
| II. melléklet 1. rész, IV., 5. pont | III. melléklet 1. rész, 2. pont |
| II. melléklet 1. rész, IV., 6. pont | III. melléklet 1. rész, 2. pont |
| II. melléklet 2. rész, 7. pont | III. melléklet 1. rész, táblázat, lábjegyzet |
| II. melléklet 3. rész, 8. pont | III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.1. pont |
| II. melléklet 3. rész, 9. pont | III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.2. pont |
| II. melléklet 3. rész, 10. pont | III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.3. pont |
| II. melléklet 3. rész, 11. pont | III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.4. pont |
| II. melléklet, 3. rész, táblázat | II. melléklet, 1. rész, táblázat |
| II. melléklet, függelék, táblázat | II. melléklet, 2. rész, táblázat |
| III. melléklet | 8. cikk |
| IV. melléklet | IV. melléklet |
| V. melléklet | 13. cikk |

2424/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk (1) bekezdés

1. cikk első francia bekezdés; 2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés e) pont

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

4. cikk (4) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

4. cikk (5) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés b) pont; 8. cikk (1) bekezdés c) pont

4. cikk (6) bekezdés

8. cikk (5) bekezdés a) pont

4. cikk (7) bekezdés

8. cikk (5) bekezdés b) pont

4. cikk (8) bekezdés

10. cikk

5. cikk

11. cikk

6. cikk

12. cikk

7. cikk

—

8. cikk

14. cikk

9. cikk

15. cikk

I. melléklet 1. rész, bevezetés

I. melléklet, bevezetés

I. melléklet 1. rész, I., 1. pont

3. cikk (1) bekezdése

I. melléklet 1. rész, I., 2. pont

1. cikk első francia bekezdés

I. melléklet 1. rész, I., 3. pont

2. cikk (3) bekezdése

I. melléklet 1. rész, I., 4. pont

I. melléklet 1. rész, 1.1. szakasz

I. melléklet 1. rész, I., 5. pont

I. melléklet 1. rész, 1.2. szakasz

I. melléklet 1. rész, I., 6. pont

1. cikk első francia bekezdés, I. melléklet 1. rész, 2.1. szakasz

I. melléklet 1. rész, I., 7. pont

I. melléklet 1. rész, 2.2. szakasz

I. melléklet 1. rész, I., 8. pont

1. cikk első francia bekezdés

I. melléklet 1. rész, I., 9. pont

8. cikk (3) bekezdés a) pont

I. melléklet 1. rész, II.

7. cikk

I. melléklet 1. rész, III., 1. pont

(2) preambulumbekezdés, (10) preambulumbekezdés, III. melléklet 1. rész 1. pont

I. melléklet 1. rész, III., 2. pont

I. melléklet, bevezetés; 1. melléklet, 2. rész

I. melléklet 1. rész, III., 3. pont

I. melléklet 2. rész

I. melléklet 1. rész, III. i., a), 4. pont

I. melléklet 2. rész, 1.a) pont

I. melléklet 1. rész, III. i., a), 5. pont

I. melléklet 2. rész, 2. pont

I. melléklet 1. rész, III. i., b), 6. pont

I. melléklet 2. rész, 1.b) pont

I. melléklet 1. rész, III. ii., 7. pont

I. melléklet 2. rész, 4. pont

I. melléklet 1. rész, III. iii., 8. pont

I. melléklet 2. rész, 5.1. pont

I. melléklet 1. rész, III. iii., 9. pont

I. melléklet 2. rész, 5.1. pont

I. melléklet 1. rész, III. iv., 10. pont

I. melléklet 2. rész, 3. pont

I. melléklet 1. rész, III. v., 11. pont

—

I. melléklet 1. rész, III. v., 12. pont

(8) preambulumbekezdés

I. melléklet 1. rész, III., 13. pont

(8) preambulumbekezdés

I. melléklet 1. rész, III. vi., 13a. pont

I. melléklet 2. rész, 5.5. pont

I. melléklet 1. rész, III., vi., 13b. pont

—

I. melléklet 1. rész, III., vi., 13c. pont

I. melléklet 2. rész, 5.5. pont

I. melléklet 1. rész, III., vi., 13d. pont

I. melléklet 2. rész, 5.5. pont

I. melléklet 1. rész, III., vi., 13e. pont

8. cikk (3) bekezdés b) pont

I. melléklet 1. rész, III. vi., 14. pont

6. cikk

I. melléklet 1. rész, III. vi., 15. pont

7. cikk (2) bekezdés

I. melléklet 1. rész, III. vi., 16. pont

7. cikk (4) bekezdés

I. melléklet 1. rész, IV., 1. pont

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 1. rész, IV., 2. pont

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 1. rész, IV., a)., 3. pont

I. melléklet 3. rész, 1. pont

I. melléklet 1. rész, IV., 4. pont

—

I. melléklet 1. rész, IV., b)., 5. pont

I. melléklet 3. rész, 2. pont

I. melléklet 1. rész, IV. c)., 6. pont

I. melléklet 3. rész, 4. pont

I. melléklet 1. rész, IV., 6a. pont

8. cikk (6) bekezdés

I. melléklet 1. rész, IV., d)., 7. pont

I. melléklet 3. rész, 5. pont

I. melléklet 1. rész, IV., 7a. pont

8. cikk (6) bekezdés

I. melléklet 1. rész, IV., e)., 8. pont

I. melléklet 3. rész, 3. pont

I. melléklet 1. rész, IV., 9. pont

6. cikk

I. melléklet 1. rész, IV., 9A. pont

—

I. melléklet 1. rész, IV., 10. pont

7. cikk

I. melléklet 1. rész, V., 1. pont

(9) preambulumbekezdés

I. melléklet 1. rész, V., 2. pont

(9) preambulumbekezdés, 4. cikk

I. melléklet 1. rész, V., 3. pont

4. cikk (1) bekezdés

I. melléklet 1. rész, V., 4. pont

4. cikk (2) bekezdés

I. melléklet 1. rész, V., 5. pont

(9) preambulumbekezdés

I. melléklet 1. rész, V., 6. pont

I. melléklet 5. rész, 1. pont

I. melléklet 1. rész, V., i., 7. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V., ii., 8. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V. iii., 9. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V. iv., 10. pont

6. cikk

I. melléklet 1. rész, V., 11. pont

I. melléklet 4. rész, 2. pont

I. melléklet 1. rész, V., i., 12. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V., 13. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V., ii., 14. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V. iii., 15. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V., 16. pont

I. melléklet 5. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 1. rész, V. iv., 17. pont

6. cikk

I. melléklet 2. rész, A. táblázat

I. melléklet 8. rész

I. melléklet 2. rész, 1.. táblázat

I. melléklet 2. rész

I. melléklet 2. rész, 1. táblázat, 5. lábjegyzet

III. melléklet 1. rész, 3. pont

I. melléklet 2. rész, 2.. táblázat

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 2. rész, 3.. táblázat

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 2. rész, 4.. táblázat

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 2. rész, 1A. táblázat

I. melléklet 5. rész

I. melléklet 3. rész, Általános fogalommeghatározások

II. melléklet 1. rész

I. melléklet 3. rész, Szektorok meghatározása

II. melléklet 3. rész

I. melléklet 3. rész, Instrumentumkategóriák meghatározása

II. melléklet 2. rész

I. melléklet, 3. rész, táblázat

II. melléklet 2. rész

II. melléklet 1. rész, I., 1. pont

2. cikk (2) bekezdés,

III. melléklet 1. rész, 3. pont

II. melléklet 1. rész, II., 2. pont

III. melléklet 1. rész, 4. pont

II. melléklet 1. rész, III., 3. pont

III. melléklet 2. rész, 1.1. szakasz

II. melléklet 1. rész, III., 4. pont

III. melléklet 2. rész, 1. szakasz, 1.2. pont

II. melléklet 1. rész, IV., 5. pont

III. melléklet 1. rész, 2. pont

II. melléklet 1. rész, IV., 6. pont

III. melléklet 1. rész, 2. pont

II. melléklet 2. rész, 7. pont

III. melléklet 1. rész, táblázat, lábjegyzet

II. melléklet 3. rész, 8. pont

III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.1. pont

II. melléklet 3. rész, 9. pont

III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.2. pont

II. melléklet 3. rész, 10. pont

III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.3. pont

II. melléklet 3. rész, 11. pont

III. melléklet 2. rész, 2. szakasz, 2.4. pont

II. melléklet, 3. rész, táblázat

II. melléklet, 1. rész, táblázat

II. melléklet, függelék, táblázat

II. melléklet, 2. rész, táblázat

III. melléklet

8. cikk

IV. melléklet

IV. melléklet

V. melléklet

13. cikk

---

20.1.2009

| 20.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZAz intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---