# Uradni list C 46E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.046.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 46E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.046.slv

Uradni list

Evropske unije

C 46E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. januarja 2009 |
| 2010/C 046E/01 | Trgovinski in gospodarski odnosi z Zahodnim BalkanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom (2008/2149(INI)) | 1 |
| 2010/C 046E/02 | Skupna kmetijska politika in zanesljiva preskrba s hrano na svetovni ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (2008/2153(INI)) | 10 |
| 2010/C 046E/03 | Možnosti za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o možnostih za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbe (2008/2067(INI)) | 23 |
| 2010/C 046E/04 | Prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2008/2114(INI)) | 26 |
| 2010/C 046E/05 | SRP in ekosistemski pristop k upravljanju ribištvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (2008/2178(INI)) | 31 |
| 2010/C 046E/06 | Javne finance v EMU v letih 2007 in 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o javnih financah v EMU v letih 2007 in 2008 (2008/2244(INI)) | 38 |
| 2010/C 046E/07 | FibromialgijaIzjava Evropskega parlamenta o fibromialgiji | 46 |
| | Sreda, 14. januarja 2009 |
| 2010/C 046E/08 | Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2007/2145(INI)) | 48 |
| 2010/C 046E/09 | Konvencija o delovnih standardih v pomorstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) na Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES | 69 |
| 2010/C 046E/10 | Svet OZN za človekove pravice in vloga EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU (2008/2201(INI)) | 71 |
| 2010/C 046E/11 | Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001) (2007/2154(INI)) | 80 |
| | Četrtek, 15. januarja 2009 |
| 2010/C 046E/12 | Proračunski nadzor sredstev EU v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2008/2152(INI)) | 87 |
| 2010/C 046E/13 | Izvrševanje načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojevResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o prenosu in uporabi Direktive 2002/73/ES glede izvrševanja načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (2008/2039(INI)) | 95 |
| 2010/C 046E/14 | Razmere v GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi | 100 |
| 2010/C 046E/15 | Razmere na območju Afriškega rogaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah na območju Afriškega roga | 102 |
| 2010/C 046E/16 | Strategija EU v zvezi z BelorusijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o strategiji EU za Belorusijo | 107 |
| 2010/C 046E/17 | SrebrenicaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici | 111 |
| 2010/C 046E/18 | Iran: zadeva Širin EbadiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Iranu: zadeva Širin Ebadi | 113 |
| 2010/C 046E/19 | GvinejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o državnem udaru v Gvineji | 116 |
| 2010/C 046E/20 | Svoboda tiska v KenijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o svobodi tiska v Keniji | 118 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

Evropski parlament

Torek, 13. januarja 2009

2010/C 046E/01

Trgovinski in gospodarski odnosi z Zahodnim BalkanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom (2008/2149(INI))

1

2010/C 046E/02

Skupna kmetijska politika in zanesljiva preskrba s hrano na svetovni ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (2008/2153(INI))

10

2010/C 046E/03

Možnosti za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o možnostih za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbe (2008/2067(INI))

23

2010/C 046E/04

Prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2008/2114(INI))

26

2010/C 046E/05

SRP in ekosistemski pristop k upravljanju ribištvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (2008/2178(INI))

31

2010/C 046E/06

Javne finance v EMU v letih 2007 in 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o javnih financah v EMU v letih 2007 in 2008 (2008/2244(INI))

38

2010/C 046E/07

FibromialgijaIzjava Evropskega parlamenta o fibromialgiji

46

Sreda, 14. januarja 2009

2010/C 046E/08

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2007/2145(INI))

48

2010/C 046E/09

Konvencija o delovnih standardih v pomorstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) na Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES

69

2010/C 046E/10

Svet OZN za človekove pravice in vloga EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU (2008/2201(INI))

71

2010/C 046E/11

Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001) (2007/2154(INI))

80

Četrtek, 15. januarja 2009

2010/C 046E/12

Proračunski nadzor sredstev EU v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2008/2152(INI))

87

2010/C 046E/13

Izvrševanje načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojevResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o prenosu in uporabi Direktive 2002/73/ES glede izvrševanja načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (2008/2039(INI))

95

2010/C 046E/14

Razmere v GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi

100

2010/C 046E/15

Razmere na območju Afriškega rogaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah na območju Afriškega roga

102

2010/C 046E/16

Strategija EU v zvezi z BelorusijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o strategiji EU za Belorusijo

107

2010/C 046E/17

SrebrenicaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici

111

2010/C 046E/18

Iran: zadeva Širin EbadiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Iranu: zadeva Širin Ebadi

113

2010/C 046E/19

GvinejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o državnem udaru v Gvineji

116

2010/C 046E/20

Svoboda tiska v KenijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o svobodi tiska v Keniji

118

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. januarja 2009 |
| 2010/C 046E/21 | Sodelovanje pri ureditvi varnosti civilnega letalstva *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/22 | Skupni sistem trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/23 | Skupni sistem obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža (kodificirana raličica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža SE ali SCE med državami članicami (kodificirana različica) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS)) | 121 |
| 2010/C 046E/24 | Jezikovna ureditev, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o osnutku Sklepa Sveta o spremembi Poslovnika Sodišča prve stopnje Evropskih Skupnosti glede jezikovne ureditve, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije (13301/2008– C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS)) | 122 |
| 2010/C 046E/25 | Direktiva o določitvi okvira za trajnostno rabo pesticidov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD)) | 123 |
| P6_TC2-COD(2006)0132Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnost za doseganje trajnostne rabe pesticidov | 123 |
| 2010/C 046E/26 | Dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD)) | 124 |
| P6_TC2-COD(2006)0136Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS | 124 |
| 2010/C 046E/27 | Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjetjih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0153Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjemih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (PKNPVP) (prenovitev) | 125 |
| | Sreda, 14. januarja 2009 |
| 2010/C 046E/28 | Varnostne značilnosti in biometrični podatki v potnih listih in potovalnih dokumentih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0216Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice | 127 |
| PRILOGA | 127 |
| 2010/C 046E/29 | Javna naročila gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0280Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES | 128 |
| 2010/C 046E/30 | Nevarne snovi in pripravki (diklorometan) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (diklorometan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD)) | 129 |
| P6_TC1-COD(2008)0033Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi diklorometana | 129 |
| 2010/C 046E/31 | Ratifikacija Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS)) | 130 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 13. januarja 2009

2010/C 046E/21

Sodelovanje pri ureditvi varnosti civilnega letalstva *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

120

2010/C 046E/22

Skupni sistem trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

120

2010/C 046E/23

Skupni sistem obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža (kodificirana raličica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža SE ali SCE med državami članicami (kodificirana različica) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

121

2010/C 046E/24

Jezikovna ureditev, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o osnutku Sklepa Sveta o spremembi Poslovnika Sodišča prve stopnje Evropskih Skupnosti glede jezikovne ureditve, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije (13301/2008– C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

122

2010/C 046E/25

Direktiva o določitvi okvira za trajnostno rabo pesticidov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

123

P6_TC2-COD(2006)0132Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnost za doseganje trajnostne rabe pesticidov

123

2010/C 046E/26

Dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

124

P6_TC2-COD(2006)0136Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS

124

2010/C 046E/27

Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjetjih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0153Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjemih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (PKNPVP) (prenovitev)

125

Sreda, 14. januarja 2009

2010/C 046E/28

Varnostne značilnosti in biometrični podatki v potnih listih in potovalnih dokumentih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0216Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice

127

PRILOGA

127

2010/C 046E/29

Javna naročila gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0280Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES

128

2010/C 046E/30

Nevarne snovi in pripravki (diklorometan) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (diklorometan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

129

P6_TC1-COD(2008)0033Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi diklorometana

129

2010/C 046E/31

Ratifikacija Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

130

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

Evropski parlament

Torek, 13. januarja 2009

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/1

---

Trgovinski in gospodarski odnosi z Zahodnim Balkanom

P6_TA(2009)0005

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom (2008/2149(INI))

(2010/C 46 E/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1946/2005 z dne 14. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1946/2005 z dne 14. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 v Solunu, na katerem je bilo vsem državam Zahodnega Balkana obljubljeno, da se bodo priključile Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 v Solunu, na katerem je bilo vsem državam Zahodnega Balkana obljubljeno, da se bodo priključile Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, ter sklepov predsedstev Evropskih svetov z dne 15. in 16. junija 2006, 14. in 15. decembra 2006 ter 19. in 20. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, ter sklepov predsedstev Evropskih svetov z dne 15. in 16. junija 2006, 14. in 15. decembra 2006 ter 19. in 20. junija 2008,

| — | ob upoštevanju Sklepa, ki ga je dne 3. oktobra 2005 sprejel Evropski svet, o odprtju pristopnih pogajanj s Hrvaško, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa, ki ga je dne 3. oktobra 2005 sprejel Evropski svet, o odprtju pristopnih pogajanj s Hrvaško,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2008 z naslovom „Zahodni Balkan: Krepitev evropske perspektive“ (KOM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2008 z naslovom „Zahodni Balkan: Krepitev evropske perspektive“ (KOM(2008)0127),

| — | ob upoštevanju Resolucije št. 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 10. junija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije št. 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 10. junija 1999,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti Kosova in vlogi Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti Kosova in vlogi Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. oktobra 2006 o predlogu Sklepa Sveta o zagotovitvi izredne finančne pomoči Skupnosti Kosovu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. oktobra 2006 o predlogu Sklepa Sveta o zagotovitvi izredne finančne pomoči Skupnosti Kosovu (4),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. aprila 2008 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. aprila 2008 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o poročilu o napredku Hrvaške za leto 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o poročilu o napredku Hrvaške za leto 2007 (6),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 15. marca 2007 o Bosni in Hercegovini (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 15. marca 2007 o Bosni in Hercegovini (7),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Srbijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Srbijo (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. septembra 2006 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. septembra 2006 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (9),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. decembra 2007 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. decembra 2007 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. januarja 2007 o razširitvi glavnih vseevropskih prometnih osi na sosednje države – smernicah za promet v Evropi in sosednjih regijah (KOM(2007)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. januarja 2007 o razširitvi glavnih vseevropskih prometnih osi na sosednje države – smernicah za promet v Evropi in sosednjih regijah (KOM(2007)0032),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2008 o napredku pri predhodnih pogovorih s sosednjimi državami o sodelovanju na področju prometa (KOM(2008)0125), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2008 o napredku pri predhodnih pogovorih s sosednjimi državami o sodelovanju na področju prometa (KOM(2008)0125),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za energijo med Evropsko unijo in jugovzhodno Evropo, podpisano v Atenah 25. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za energijo med Evropsko unijo in jugovzhodno Evropo, podpisano v Atenah 25. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2007 o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2007–2008 (KOM(2007)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2007 o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2007–2008 (KOM(2007)0663),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2006 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi iz leta 2005 (11) in resolucije z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2006–2007 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2006 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi iz leta 2005 (11) in resolucije z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2006–2007 (12),

| — | ob upoštevanju vseh svojih prejšnjih resolucij o državah Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih prejšnjih resolucij o državah Zahodnega Balkana,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A6-0489/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A6-0489/2008),

| A. | ker je Evropski svet v Solunu jasno določil „evropsko perspektivo“ držav Zahodnega Balkana in navedel, da bo stabilizacijsko-pridružitveni proces ponudil splošni okvir za evropske odnose z državami Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet v Solunu jasno določil „evropsko perspektivo“ držav Zahodnega Balkana in navedel, da bo stabilizacijsko-pridružitveni proces ponudil splošni okvir za evropske odnose z državami Zahodnega Balkana,

| B. | ker pristopna pogajanja Evropske unije s Hrvaško že potekajo in je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija leta 2005 pridobila status kandidatke, |
| --- | --- |

B.

ker pristopna pogajanja Evropske unije s Hrvaško že potekajo in je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija leta 2005 pridobila status kandidatke,

| C. | ker so trgovinske koncesije in finančna pomoč EU igrale pomembno vlogo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

C.

ker so trgovinske koncesije in finančna pomoč EU igrale pomembno vlogo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Zahodnega Balkana,

| D. | ker Hrvaška, ki je na dobri poti do polnega članstva v Evropski uniji in bo verjetno zaključila pogajanja leta 2009, še naprej izpolnjuje köbenhavnska politična in gospodarska merila ter ji je bilo priznano, da ima delujoče tržno gospodarstvo, kar je lahko zgled drugim državam v tej regiji, |
| --- | --- |

D.

ker Hrvaška, ki je na dobri poti do polnega članstva v Evropski uniji in bo verjetno zaključila pogajanja leta 2009, še naprej izpolnjuje köbenhavnska politična in gospodarska merila ter ji je bilo priznano, da ima delujoče tržno gospodarstvo, kar je lahko zgled drugim državam v tej regiji,

| E. | ker je kosovska skupščina 17. februarja 2008 sprejela resolucijo, s katero je razglasila neodvisnost Kosova; ker je Svet 18. februarja 2008 dosegel soglasje o tem, da bodo države članice v skladu z nacionalno prakso in mednarodnim pravom odločale o svojih odnosih s Kosovom; ker naj bi skupna pomoč EU za politični in gospodarski razvoj Kosova ter financiranje prispevka EU za mednarodno prisotnost na Kosovu v obdobju 2007–2010 znašala več kot milijardo evrov, |
| --- | --- |

E.

ker je kosovska skupščina 17. februarja 2008 sprejela resolucijo, s katero je razglasila neodvisnost Kosova; ker je Svet 18. februarja 2008 dosegel soglasje o tem, da bodo države članice v skladu z nacionalno prakso in mednarodnim pravom odločale o svojih odnosih s Kosovom; ker naj bi skupna pomoč EU za politični in gospodarski razvoj Kosova ter financiranje prispevka EU za mednarodno prisotnost na Kosovu v obdobju 2007–2010 znašala več kot milijardo evrov,

| F. | ker sta gospodarska blaginja in popolna vključitev v notranji trg in svetovni trgovinski sistem pogoj za dolgoročno stabilnost ter trajno gospodarsko in socialno rast v celotni regiji Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

F.

ker sta gospodarska blaginja in popolna vključitev v notranji trg in svetovni trgovinski sistem pogoj za dolgoročno stabilnost ter trajno gospodarsko in socialno rast v celotni regiji Zahodnega Balkana,

| G. | ker naj bi previdno in postopno odpiranje trga na Zahodnem Balkanu – vključno s pristopom obravnavanja vsake posamezne države, katerega namen je spodbujati predvsem vzpostavitev regionalnega trga – močno pripomoglo k politični in gospodarski stabilizaciji regije, |
| --- | --- |

G.

ker naj bi previdno in postopno odpiranje trga na Zahodnem Balkanu – vključno s pristopom obravnavanja vsake posamezne države, katerega namen je spodbujati predvsem vzpostavitev regionalnega trga – močno pripomoglo k politični in gospodarski stabilizaciji regije,

| H. | ker povečano gospodarsko sodelovanje v regiji Zahodnega Balkana ponuja tudi dobre možnosti za rast gospodarstev jugovzhodnih držav članic EU in s tem krepi njihovo vključitev v enotni trg, |
| --- | --- |

H.

ker povečano gospodarsko sodelovanje v regiji Zahodnega Balkana ponuja tudi dobre možnosti za rast gospodarstev jugovzhodnih držav članic EU in s tem krepi njihovo vključitev v enotni trg,

| I. | ker se je s srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini (CEFTA) 32 dvostranskih sporazumov o prosti trgovini v južnoevropski regiji združilo v enoten in celovit regionalni sporazum o prosti trgovini, ki z enotnim okvirom pravičnih, preglednih in predvidljivih pravil še povečuje sedanjo stopnjo liberalizacije v regiji, |
| --- | --- |

I.

ker se je s srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini (CEFTA) 32 dvostranskih sporazumov o prosti trgovini v južnoevropski regiji združilo v enoten in celovit regionalni sporazum o prosti trgovini, ki z enotnim okvirom pravičnih, preglednih in predvidljivih pravil še povečuje sedanjo stopnjo liberalizacije v regiji,

| J. | ker gospodarska rast na Zahodnem Balkanu dosega zelo različne stopnje, in sicer od 3 % v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji do 10,3 % v Črni gori za leto 2006; ker se zelo razlikuje stopnja brezposelnosti, ki je bila v letu 2007 na primer zelo visoka na Kosovu (40 %), medtem ko je bila v Črni gori precej nižja (11,9 %), |
| --- | --- |

J.

ker gospodarska rast na Zahodnem Balkanu dosega zelo različne stopnje, in sicer od 3 % v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji do 10,3 % v Črni gori za leto 2006; ker se zelo razlikuje stopnja brezposelnosti, ki je bila v letu 2007 na primer zelo visoka na Kosovu (40 %), medtem ko je bila v Črni gori precej nižja (11,9 %),

| K. | ker so gospodarstva držav Zahodnega Balkana zelo odvisna od zunanje trgovine in ker celoten uvoz in izvoz predstavljata pomemben del njihovih BDP; ker 61 % trgovinskih tokov v regiji poteka v smeri Evropske unije, medtem ko EU vanje izvozi le 2 %, |
| --- | --- |

K.

ker so gospodarstva držav Zahodnega Balkana zelo odvisna od zunanje trgovine in ker celoten uvoz in izvoz predstavljata pomemben del njihovih BDP; ker 61 % trgovinskih tokov v regiji poteka v smeri Evropske unije, medtem ko EU vanje izvozi le 2 %,

| L. | ker sta za gospodarski razvoj, socialno kohezijo in vključevanje nujna prometna infrastruktura in izboljšanje prometa, |
| --- | --- |

L.

ker sta za gospodarski razvoj, socialno kohezijo in vključevanje nujna prometna infrastruktura in izboljšanje prometa,

| M. | ker bi bilo treba za trajnostno gospodarsko rast, nova delovna mesta in večji izvoz odločneje podpreti mala in srednje velika podjetja na Zahodnem Balkanu, |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba za trajnostno gospodarsko rast, nova delovna mesta in večji izvoz odločneje podpreti mala in srednje velika podjetja na Zahodnem Balkanu,

| N. | ker je za gospodarstvo v državah Zahodnega Balkana zelo pomemben storitveni sektor, zlasti turizem, |
| --- | --- |

N.

ker je za gospodarstvo v državah Zahodnega Balkana zelo pomemben storitveni sektor, zlasti turizem,

| O. | ker so mali trgi, kot so v nekaterih državah Zahodnega Balkana, še posebej nagnjeni h kartelom, omejevalnim praksam ali zlorabi tržne moči, kar lahko močno vpliva na regionalno gospodarsko rast, stopnjo brezposelnosti in socialni razvoj, |
| --- | --- |

O.

ker so mali trgi, kot so v nekaterih državah Zahodnega Balkana, še posebej nagnjeni h kartelom, omejevalnim praksam ali zlorabi tržne moči, kar lahko močno vpliva na regionalno gospodarsko rast, stopnjo brezposelnosti in socialni razvoj,

| P. | ker so gospodarstva na Zahodnem Balkanu zelo raznolika in imajo različne lastnosti, saj se na primer gospodarstvo Albanije, Hrvaške in Črne gore razlikujejo od gospodarstev drugih držav Zahodnega Balkana, saj je zanje bistven turizem, |
| --- | --- |

P.

ker so gospodarstva na Zahodnem Balkanu zelo raznolika in imajo različne lastnosti, saj se na primer gospodarstvo Albanije, Hrvaške in Črne gore razlikujejo od gospodarstev drugih držav Zahodnega Balkana, saj je zanje bistven turizem,

| Q. | ker so vse države Zahodnega Balkana sklenile stabilizacijsko-pridružitvene sporazume z EU, |
| --- | --- |

Q.

ker so vse države Zahodnega Balkana sklenile stabilizacijsko-pridružitvene sporazume z EU,

Splošni vidiki

| 1. | pozdravlja napredek v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, zlasti pa nedavni podpis stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov z Bosno in Hercegovino ter Srbijo; poziva države članice, naj čim prej zaključijo proces ratifikacije vseh stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov; pozdravlja napredek pri izvajanju začasnih sporazumov in poziva države Zahodnega Balkana, naj nadaljujejo svoja prizadevanja na tem področju; poudarja, da je treba še naprej krepiti večstransko razsežnost stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, da se v celoti vzpostavi regionalno sodelovanje na vseh področjih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredek v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, zlasti pa nedavni podpis stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov z Bosno in Hercegovino ter Srbijo; poziva države članice, naj čim prej zaključijo proces ratifikacije vseh stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov; pozdravlja napredek pri izvajanju začasnih sporazumov in poziva države Zahodnega Balkana, naj nadaljujejo svoja prizadevanja na tem področju; poudarja, da je treba še naprej krepiti večstransko razsežnost stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, da se v celoti vzpostavi regionalno sodelovanje na vseh področjih;

| 2. | ponovno izpostavlja „evropsko perspektivo“ držav Zahodnega Balkana, ki je bila jasno določena med Evropskim svetom v Solunu; vendar poudarja, da je pristop držav Zahodnega Balkana k EU strogo odvisen od izpolnjevanja pogojev in zahtev, ki jih je postavila EU, vključno s köbenhavnskimi kriteriji za članstvo in uspešnim zaključkom stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, kar predvideva sodelovanje med regijami, dobre sosedske odnose in polno sodelovanje z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije; |
| --- | --- |

2.

ponovno izpostavlja „evropsko perspektivo“ držav Zahodnega Balkana, ki je bila jasno določena med Evropskim svetom v Solunu; vendar poudarja, da je pristop držav Zahodnega Balkana k EU strogo odvisen od izpolnjevanja pogojev in zahtev, ki jih je postavila EU, vključno s köbenhavnskimi kriteriji za članstvo in uspešnim zaključkom stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, kar predvideva sodelovanje med regijami, dobre sosedske odnose in polno sodelovanje z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije;

| 3. | poudarja, da lahko resne možnosti za članstvo držav Zahodnega Balkana v EU spodbudijo njihove državljane in vlade k temu, da se oddaljijo od regresivnega nacionalizma in sektaškega nasilja ter se usmerijo na prihodnje povezovanje s preostalim delom Evrope; poleg tega bi se s tem izboljšala relativno slaba podoba Zahodnega Balkana, ki prevladuje v EU zaradi nedavnih vojn in političnih sporov v zadnjih desetletjih, kar bo evropska podjetja spodbudilo k večjemu poslovanju s to regijo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da lahko resne možnosti za članstvo držav Zahodnega Balkana v EU spodbudijo njihove državljane in vlade k temu, da se oddaljijo od regresivnega nacionalizma in sektaškega nasilja ter se usmerijo na prihodnje povezovanje s preostalim delom Evrope; poleg tega bi se s tem izboljšala relativno slaba podoba Zahodnega Balkana, ki prevladuje v EU zaradi nedavnih vojn in političnih sporov v zadnjih desetletjih, kar bo evropska podjetja spodbudilo k večjemu poslovanju s to regijo;

| 4. | spodbuja Evropsko unijo, naj še naprej sodeluje z Zahodnim Balkanom, zlasti v tem politično občutljivem obdobju; opominja Svet in Komisijo, da oblikovanje „črne luknje“ na Kosovu ne bo prineslo koristi niti EU niti Zahodnemu Balkanu; zato institucije EU poziva k dejavnemu sodelovanju, da bi preprečili zaostritev razmer; |
| --- | --- |

4.

spodbuja Evropsko unijo, naj še naprej sodeluje z Zahodnim Balkanom, zlasti v tem politično občutljivem obdobju; opominja Svet in Komisijo, da oblikovanje „črne luknje“ na Kosovu ne bo prineslo koristi niti EU niti Zahodnemu Balkanu; zato institucije EU poziva k dejavnemu sodelovanju, da bi preprečili zaostritev razmer;

| 5. | meni, da je v okviru celotnega pristopa do Zahodnega Balkana nujno treba upoštevati razlike med državami v regiji, in sicer glede različnih ravni gospodarskega razvoja ter spoštovanja pravnega reda Skupnosti in pravil Svetovne trgovinske organizacije; zato poudarja, da je za vsako posamezno državo Zahodnega Balkana treba ubrati individualen pristop na njeni poti do članstva v Evropski uniji, ki med drugim temelji na izpolnjevanju köbenhavnskih kriterijev ter pogojev in zahtev EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da je v okviru celotnega pristopa do Zahodnega Balkana nujno treba upoštevati razlike med državami v regiji, in sicer glede različnih ravni gospodarskega razvoja ter spoštovanja pravnega reda Skupnosti in pravil Svetovne trgovinske organizacije; zato poudarja, da je za vsako posamezno državo Zahodnega Balkana treba ubrati individualen pristop na njeni poti do članstva v Evropski uniji, ki med drugim temelji na izpolnjevanju köbenhavnskih kriterijev ter pogojev in zahtev EU;

| 6. | pozdravlja sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu, ki so začeli veljati januarja 2008, ter pogovore o načrtih za postopno liberalizacijo vizumskega režima za države Zahodnega Balkana; meni, da je resnično treba izboljšati in vzpostaviti učinkovite carinske režime, da bi olajšali trgovinske tokove in zagotovili tesnejše gospodarsko, znanstveno, tehnološko in trgovinsko sodelovanje; pozdravlja sklep Komisije, da v okviru programov Erasmus in Mundus ponudi večje število štipendij za študente iz Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu, ki so začeli veljati januarja 2008, ter pogovore o načrtih za postopno liberalizacijo vizumskega režima za države Zahodnega Balkana; meni, da je resnično treba izboljšati in vzpostaviti učinkovite carinske režime, da bi olajšali trgovinske tokove in zagotovili tesnejše gospodarsko, znanstveno, tehnološko in trgovinsko sodelovanje; pozdravlja sklep Komisije, da v okviru programov Erasmus in Mundus ponudi večje število štipendij za študente iz Zahodnega Balkana;

STO in CEFTA

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj storita vse, da bi spodbudili boljšo vključitev Zahodnega Balkana v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s pristopom k Svetovni trgovinski organizaciji tistih držav v regiji, ki še niso članice; z zadovoljstvom ugotavlja, da so Albanija, Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija že članice Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da mora liberalizacija trgovine potekati skupaj z zmanjševanjem stopnje revščine in brezposelnosti, spodbujanjem ekonomskih in socialnih pravic ter spoštovanjem okolja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in Svet, naj storita vse, da bi spodbudili boljšo vključitev Zahodnega Balkana v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s pristopom k Svetovni trgovinski organizaciji tistih držav v regiji, ki še niso članice; z zadovoljstvom ugotavlja, da so Albanija, Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija že članice Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da mora liberalizacija trgovine potekati skupaj z zmanjševanjem stopnje revščine in brezposelnosti, spodbujanjem ekonomskih in socialnih pravic ter spoštovanjem okolja;

| 8. | poudarja, kako lahko sodelovanje med regijami in dobri sosedski odnosi spodbujajo gospodarsko rast te regije in poudarja glavno vlogo CEFTE v tem procesu; poudarja, da bi lahko CEFTA igrala pomembno vlogo tudi pri nadaljnjem vključevanju te regije v Evropsko unijo, in sicer s krepitvijo gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Zahodnim Balkanom; zato meni, da CEFTA znatno prispeva k pripravljenosti držav Zahodnega Balkana na vstop v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, kako lahko sodelovanje med regijami in dobri sosedski odnosi spodbujajo gospodarsko rast te regije in poudarja glavno vlogo CEFTE v tem procesu; poudarja, da bi lahko CEFTA igrala pomembno vlogo tudi pri nadaljnjem vključevanju te regije v Evropsko unijo, in sicer s krepitvijo gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Zahodnim Balkanom; zato meni, da CEFTA znatno prispeva k pripravljenosti držav Zahodnega Balkana na vstop v Evropsko unijo;

| 9. | poziva vlade Zahodnega Balkana, naj globlje preučijo možnosti izvajanja ukrepov za večjo liberalizacijo trgovine na področjih, ki so bila doslej izvzeta, ter naj vzpostavijo mehanizme za sistematičen boj proti vsem kršitvam mednarodnih pravic intelektualne ali industrijske lastnine; vlade prav tako poziva, naj se prilagodijo pravnemu redu Skupnosti in si prizadevajo za odpravo vseh praks in ukrepov, ki omogočajo netarifne trgovinske ovire; |
| --- | --- |

9.

poziva vlade Zahodnega Balkana, naj globlje preučijo možnosti izvajanja ukrepov za večjo liberalizacijo trgovine na področjih, ki so bila doslej izvzeta, ter naj vzpostavijo mehanizme za sistematičen boj proti vsem kršitvam mednarodnih pravic intelektualne ali industrijske lastnine; vlade prav tako poziva, naj se prilagodijo pravnemu redu Skupnosti in si prizadevajo za odpravo vseh praks in ukrepov, ki omogočajo netarifne trgovinske ovire;

Pomoč EU in lastna odgovornost držav Zahodnega Balkana za reforme

| 10. | podpira prizadevanja držav Zahodnega Balkana za reforme in regionalno sodelovanje s pomočjo instrumenta za predpristopno pomoč; poudarja, da so države Zahodnega Balkana same odgovorne za reforme; spodbuja države Zahodnega Balkana, naj prevzamejo odgovornost in oblikujejo dovolj ambicioznih projektov, tako da bi lahko uporabile razpoložljiva evropska sredstva, ter naj pri tem ne bodo preveč pasivne in odvisne od evropskih pobud; |
| --- | --- |

10.

podpira prizadevanja držav Zahodnega Balkana za reforme in regionalno sodelovanje s pomočjo instrumenta za predpristopno pomoč; poudarja, da so države Zahodnega Balkana same odgovorne za reforme; spodbuja države Zahodnega Balkana, naj prevzamejo odgovornost in oblikujejo dovolj ambicioznih projektov, tako da bi lahko uporabile razpoložljiva evropska sredstva, ter naj pri tem ne bodo preveč pasivne in odvisne od evropskih pobud;

| 11. | poudarja vlogo regij pri gospodarskem in družbenem razvoju ter s tem pomen instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) kot spremljevalnega sredstva tako v procesu demokratizacije, gospodarske in družbene preobrazbe ter usklajevanja z evropskimi standardi držav Zahodnega Balkana kakor tudi pri približevanju teh držav strukturam EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja vlogo regij pri gospodarskem in družbenem razvoju ter s tem pomen instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) kot spremljevalnega sredstva tako v procesu demokratizacije, gospodarske in družbene preobrazbe ter usklajevanja z evropskimi standardi držav Zahodnega Balkana kakor tudi pri približevanju teh držav strukturam EU;

| 12. | od Komisije in držav članic zahteva, naj za instrument za predpristopno pomoč namenijo dodatna finančna sredstva, ki so potrebna za razvoj projektov, usmerjenih v dejanske potrebe, ter naj zagotovijo učinkovito in osredotočeno pomoč na lokalni in regionalni ravni; poudarja pomen medosebnih projektov, ki so še posebno primerni za posredovanje dodane vrednosti Evropske unije lokalnemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

12.

od Komisije in držav članic zahteva, naj za instrument za predpristopno pomoč namenijo dodatna finančna sredstva, ki so potrebna za razvoj projektov, usmerjenih v dejanske potrebe, ter naj zagotovijo učinkovito in osredotočeno pomoč na lokalni in regionalni ravni; poudarja pomen medosebnih projektov, ki so še posebno primerni za posredovanje dodane vrednosti Evropske unije lokalnemu prebivalstvu;

| 13. | izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da je ena od prednostnih nalog instrumenta IPA prispevati k razvoju institucionalnih in upravnih zmožnosti na Zahodnem Balkanu, in sicer tako na nacionalni kot tudi na regionalni ravni; spodbuja Komisijo, naj okrepi ta sklop dejavnosti, da bi tako spodbudila razvoj upravljanja, te države in regije pripravila na črpanje sredstev iz strukturnih skladov ter spodbudila njihovo prilagajanje evropskim standardom glede na njihov morebiten prihodnji pristop; poziva Komisijo, naj pri vzpostavitvi institucij zagotovi visoko stopnjo preglednosti in sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev korupcije; |
| --- | --- |

13.

izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da je ena od prednostnih nalog instrumenta IPA prispevati k razvoju institucionalnih in upravnih zmožnosti na Zahodnem Balkanu, in sicer tako na nacionalni kot tudi na regionalni ravni; spodbuja Komisijo, naj okrepi ta sklop dejavnosti, da bi tako spodbudila razvoj upravljanja, te države in regije pripravila na črpanje sredstev iz strukturnih skladov ter spodbudila njihovo prilagajanje evropskim standardom glede na njihov morebiten prihodnji pristop; poziva Komisijo, naj pri vzpostavitvi institucij zagotovi visoko stopnjo preglednosti in sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev korupcije;

| 14. | poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z gospodarskimi vprašanji na Zahodnem Balkanu, v države iz regije napotijo strokovno usposobljeno osebje, ki bo nudilo gospodarsko in upravno tehnično pomoč, da bi okrepili lokalne javne strukture, vzpostavili učinkovitejše in raznovrstnejše ekonomske temelje ter izboljšali prodor lokalnih proizvodov na tuje trge, zlasti v EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z gospodarskimi vprašanji na Zahodnem Balkanu, v države iz regije napotijo strokovno usposobljeno osebje, ki bo nudilo gospodarsko in upravno tehnično pomoč, da bi okrepili lokalne javne strukture, vzpostavili učinkovitejše in raznovrstnejše ekonomske temelje ter izboljšali prodor lokalnih proizvodov na tuje trge, zlasti v EU;

| 15. | predlaga državam članicam, naj državam Zahodnega Balkana ponudijo tako imenovane programe medvladnega sodelovanja kot posebno pomoč, usposabljanje in sektorsko svetovanje tem državam na področjih, ki jih izrecno navedejo organi držav Zahodnega Balkana; poudarja, da ti programi lahko igrajo pomembno vlogo pri izvajanju pravnega reda EU v regiji, istočasno pa državam Zahodnega Balkana dajejo možnost, da natančno določijo obliko potrebne pomoči; |
| --- | --- |

15.

predlaga državam članicam, naj državam Zahodnega Balkana ponudijo tako imenovane programe medvladnega sodelovanja kot posebno pomoč, usposabljanje in sektorsko svetovanje tem državam na področjih, ki jih izrecno navedejo organi držav Zahodnega Balkana; poudarja, da ti programi lahko igrajo pomembno vlogo pri izvajanju pravnega reda EU v regiji, istočasno pa državam Zahodnega Balkana dajejo možnost, da natančno določijo obliko potrebne pomoči;

| 16. | poziva Komisijo, naj Parlamentu dovolj zgodaj v sprejetje predloži nove predloge za izredno proračunsko pomoč državam Zahodnega Balkana; poudarja, da bi morala biti nadaljnja finančna pomoč Zahodnemu Balkanu (in zlasti Kosovu) odvisna od oblikovanja celovitega in realističnega dolgoročnega načrta za gospodarski razvoj, pri čemer bi pomagale mednarodne finančne institucije; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj Parlamentu dovolj zgodaj v sprejetje predloži nove predloge za izredno proračunsko pomoč državam Zahodnega Balkana; poudarja, da bi morala biti nadaljnja finančna pomoč Zahodnemu Balkanu (in zlasti Kosovu) odvisna od oblikovanja celovitega in realističnega dolgoročnega načrta za gospodarski razvoj, pri čemer bi pomagale mednarodne finančne institucije;

| 17. | meni, da igrajo lokalni in regionalni organi odločilno vlogo pri trajnostnem gospodarskem razvoju in krepitvi civilne družbe, saj s projekti, v okviru katerih se sklepajo partnerstva z akterji iz javnih in zasebnih sektorjev, uresničujejo prednostne cilje posameznih držav in Skupnosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da igrajo lokalni in regionalni organi odločilno vlogo pri trajnostnem gospodarskem razvoju in krepitvi civilne družbe, saj s projekti, v okviru katerih se sklepajo partnerstva z akterji iz javnih in zasebnih sektorjev, uresničujejo prednostne cilje posameznih držav in Skupnosti;

| 18. | poudarja pomen čezmejnega in mednarodnega sodelovanja za razvoj skupnih projektov in vzpostavitev trajnih vezi med samimi regijami Zahodnega Balkana ter med njimi in regijami držav članic; poleg tega poudarja, da tako sodelovanje ne prinaša le gospodarskih koristi, ampak ima tudi politične in človeške razsežnosti, saj se na ta način omogoča zbliževanje ljudstev in vlad ter se zagotavljata dolgoročna stabilnost in blaginja v tej regiji; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen čezmejnega in mednarodnega sodelovanja za razvoj skupnih projektov in vzpostavitev trajnih vezi med samimi regijami Zahodnega Balkana ter med njimi in regijami držav članic; poleg tega poudarja, da tako sodelovanje ne prinaša le gospodarskih koristi, ampak ima tudi politične in človeške razsežnosti, saj se na ta način omogoča zbliževanje ljudstev in vlad ter se zagotavljata dolgoročna stabilnost in blaginja v tej regiji;

| 19. | spodbuja regije EU, naj prevzamejo pobudo za izvedbo čezmejnih projektov z regijami Zahodnega Balkana, da bi vzpostavili tesno in dolgoročno sodelovanje na regionalni ravni ter na področju izmenjave izkušenj in dobrih praks v okviru evropskih omrežij regionalnega sodelovanja; meni, da bo okrepitev sveta za regionalno sodelovanje (RCC) spodbudila sodelovanje v regiji; |
| --- | --- |

19.

spodbuja regije EU, naj prevzamejo pobudo za izvedbo čezmejnih projektov z regijami Zahodnega Balkana, da bi vzpostavili tesno in dolgoročno sodelovanje na regionalni ravni ter na področju izmenjave izkušenj in dobrih praks v okviru evropskih omrežij regionalnega sodelovanja; meni, da bo okrepitev sveta za regionalno sodelovanje (RCC) spodbudila sodelovanje v regiji;

Ekonomska politika, promet in okolje

| 20. | poziva države Zahodnega Balkana, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo in drugimi ustreznimi mednarodnimi finančnimi institucijami prek stabilne davčne in monetarne politike utrdijo in povečajo svojo makroekonomsko stabilnost, ki je osnovni pogoj za trajnostno gospodarsko rast; dalje poziva države, naj s spodbujanjem načel preglednosti in odgovornosti ter dobrim upravljanjem v javnem sektorju pospešijo strukturne reforme, zlasti na področju davčne politike, carine in uprave; |
| --- | --- |

20.

poziva države Zahodnega Balkana, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo in drugimi ustreznimi mednarodnimi finančnimi institucijami prek stabilne davčne in monetarne politike utrdijo in povečajo svojo makroekonomsko stabilnost, ki je osnovni pogoj za trajnostno gospodarsko rast; dalje poziva države, naj s spodbujanjem načel preglednosti in odgovornosti ter dobrim upravljanjem v javnem sektorju pospešijo strukturne reforme, zlasti na področju davčne politike, carine in uprave;

| 21. | poudarja, da je treba zagotoviti večjo finančno pomoč za razvoj zasebnega sektorja in naložbe v infrastrukturo, med drugim prek krepitve sodelovanja z Evropsko investicijsko banko (EIB), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba zagotoviti večjo finančno pomoč za razvoj zasebnega sektorja in naložbe v infrastrukturo, med drugim prek krepitve sodelovanja z Evropsko investicijsko banko (EIB), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami;

| 22. | meni, da je za gospodarski razvoj regije bistveno, da se ustvari ugodno naložbeno okolje, ter Komisijo in države Zahodnega Balkana poziva, naj si prizadevajo za stopnjevanje gospodarskih reform, tako da razvijejo strateške razvojne načrte za izvajanje naložbenih projektov, ki so pomembni za regijo kot celoto; |
| --- | --- |

22.

meni, da je za gospodarski razvoj regije bistveno, da se ustvari ugodno naložbeno okolje, ter Komisijo in države Zahodnega Balkana poziva, naj si prizadevajo za stopnjevanje gospodarskih reform, tako da razvijejo strateške razvojne načrte za izvajanje naložbenih projektov, ki so pomembni za regijo kot celoto;

| 23. | želi pohvaliti vlade Zahodnega Balkana za napredek, ki so ga dosegle na gospodarskem področju, pri čemer so ohranile makroekonomsko stabilnost; pozdravlja, da vlade izvajajo davčne politike in politike davčne discipline, ki so omogočile večje prilive v državni proračun; |
| --- | --- |

23.

želi pohvaliti vlade Zahodnega Balkana za napredek, ki so ga dosegle na gospodarskem področju, pri čemer so ohranile makroekonomsko stabilnost; pozdravlja, da vlade izvajajo davčne politike in politike davčne discipline, ki so omogočile večje prilive v državni proračun;

| 24. | poudarja pomembnost uresničevanja razvoja sodelovanja na področju energetike v regiji, zlasti pri razvoju obnovljivih virov energije, vzpostavljanja odprtih, zanesljivih in konkurenčnih trgov in izboljšanja splošnih pogojev za razvoj energetske infrastrukture v regiji, vključno s krepitvijo povezovalnih zmogljivosti med sosednjimi državami članicami EU in partnerskimi državami; poudarja, da je za doseganje tega cilja pomembna vloga Skupnosti za energijo; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomembnost uresničevanja razvoja sodelovanja na področju energetike v regiji, zlasti pri razvoju obnovljivih virov energije, vzpostavljanja odprtih, zanesljivih in konkurenčnih trgov in izboljšanja splošnih pogojev za razvoj energetske infrastrukture v regiji, vključno s krepitvijo povezovalnih zmogljivosti med sosednjimi državami članicami EU in partnerskimi državami; poudarja, da je za doseganje tega cilja pomembna vloga Skupnosti za energijo;

| 25. | meni, da je razvoj pristanišča na Reki izjemno pomemben projekt Evropske unije; verjame, da je v interesu Evropske unije, da se ta razvoj začne čim prej; |
| --- | --- |

25.

meni, da je razvoj pristanišča na Reki izjemno pomemben projekt Evropske unije; verjame, da je v interesu Evropske unije, da se ta razvoj začne čim prej;

| 26. | poudarja, da je varstvo okolja ključno za trajnostni razvoj Zahodnega Balkana; meni, da je bistveno, da Komisija in vlade držav Zahodnega Balkana spodbujajo stabilno okoljsko politiko in strategijo v skladu z okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je varstvo okolja ključno za trajnostni razvoj Zahodnega Balkana; meni, da je bistveno, da Komisija in vlade držav Zahodnega Balkana spodbujajo stabilno okoljsko politiko in strategijo v skladu z okoljsko zakonodajo EU;

| 27. | meni, da je pomembno, da države Zahodnega Balkana izvajajo načela evropske pomorske politike, in poudarja, da je treba v skladu z zakonodajo EU učinkovito in okolju prijazno uporabljati reko Donavo, saj je pomemben prevozni koridor in ponuja pomembne vire; s tega vidika podpira regionalne pobude v pripravi in organizacije (zlasti Mednarodno komisijo za zaščito reke Donave), ki si prizadevajo za varstvo okolja, boljše izkoriščanje prometa po celinskih plovnih poteh in višjo raven preprečevanja nesreč na reki Donavi; |
| --- | --- |

27.

meni, da je pomembno, da države Zahodnega Balkana izvajajo načela evropske pomorske politike, in poudarja, da je treba v skladu z zakonodajo EU učinkovito in okolju prijazno uporabljati reko Donavo, saj je pomemben prevozni koridor in ponuja pomembne vire; s tega vidika podpira regionalne pobude v pripravi in organizacije (zlasti Mednarodno komisijo za zaščito reke Donave), ki si prizadevajo za varstvo okolja, boljše izkoriščanje prometa po celinskih plovnih poteh in višjo raven preprečevanja nesreč na reki Donavi;

| 28. | opozarja, da je treba povečati trgovino s kmetijskimi proizvodi tudi s Hrvaško, tako da se bo lahko po priključitvi kar se da gladko prilagodila skupni kmetijski politiki; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je treba povečati trgovino s kmetijskimi proizvodi tudi s Hrvaško, tako da se bo lahko po priključitvi kar se da gladko prilagodila skupni kmetijski politiki;

| 29. | opozarja na poseben geografski in strateški položaj te regije, ki je naravna tranzitna točka za trgovanje z blagom med Evropo in Azijo, zlasti s primarno energijo (surovo nafto in zemeljskim plinom); pozdravlja začetek izvajanja obsežnih podregionalnih prometnih projektov, kot je jugovzhodna os, ki bo olajšala realno vključitev držav Zahodnega Balkana v širše cevovodno omrežje za oskrbo z energijo, ki povezuje Evropsko unijo s Turčijo in državami Kavkaza; poziva Komisijo in države Zahodnega Balkana, naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za posodobitev infrastrukture, s posebnim poudarkom na logističnem sektorju, in naj izpeljejo potrebne reforme, da bi sektor postal bolj konkurenčen in dinamičen; |
| --- | --- |

29.

opozarja na poseben geografski in strateški položaj te regije, ki je naravna tranzitna točka za trgovanje z blagom med Evropo in Azijo, zlasti s primarno energijo (surovo nafto in zemeljskim plinom); pozdravlja začetek izvajanja obsežnih podregionalnih prometnih projektov, kot je jugovzhodna os, ki bo olajšala realno vključitev držav Zahodnega Balkana v širše cevovodno omrežje za oskrbo z energijo, ki povezuje Evropsko unijo s Turčijo in državami Kavkaza; poziva Komisijo in države Zahodnega Balkana, naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za posodobitev infrastrukture, s posebnim poudarkom na logističnem sektorju, in naj izpeljejo potrebne reforme, da bi sektor postal bolj konkurenčen in dinamičen;

| 30. | poudarja, da je pri maloprodajnem trgovanju treba odpraviti ovire, ki onemogočajo konkurenčnejše trgovce s prehrambenimi proizvodi, saj neučinkovitost trgovanja s prehrambenimi izdelki evropske proizvajalce ovira pri poskusih prodora na trg; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je pri maloprodajnem trgovanju treba odpraviti ovire, ki onemogočajo konkurenčnejše trgovce s prehrambenimi proizvodi, saj neučinkovitost trgovanja s prehrambenimi izdelki evropske proizvajalce ovira pri poskusih prodora na trg;

| 31. | poudarja, da je treba nameniti več podpore razvoju malih in srednje velikih podjetij na podlagi Evropske listine za mala podjetja, ki so jo podpisale vse države Zahodnega Balkana; poziva Komisijo in države članice, naj malim in srednje velikim podjetjem omogočijo dostop do strukturnih skladov EU in zagotovijo boljše financiranje projektov, povezanih z malimi in srednje velikimi podjetji; poziva Komisijo, naj vzpostavi institucionalni okvir za okrepitev sodelovanja med Skupnostjo in zasebnim sektorjem držav Zahodnega Balkana, kar bo zagotovilo ustrezno rabo sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba nameniti več podpore razvoju malih in srednje velikih podjetij na podlagi Evropske listine za mala podjetja, ki so jo podpisale vse države Zahodnega Balkana; poziva Komisijo in države članice, naj malim in srednje velikim podjetjem omogočijo dostop do strukturnih skladov EU in zagotovijo boljše financiranje projektov, povezanih z malimi in srednje velikimi podjetji; poziva Komisijo, naj vzpostavi institucionalni okvir za okrepitev sodelovanja med Skupnostjo in zasebnim sektorjem držav Zahodnega Balkana, kar bo zagotovilo ustrezno rabo sredstev Skupnosti;

| 32. | poudarja, da je treba razširiti sodelovanje med Evropsko unijo in državami Zahodnega Balkan na področju izobraževanja in znanosti, kar bo vzpostavilo pogoje za stabilni gospodarski razvoj in rast v regiji ter tako spodbudilo vključevanje Zahodnega Balkana v skupno območje gospodarstva, znanosti in izobraževanja ter njihovo udeležbo na trgu dela v skladu z določbami in zahtevami EU; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba razširiti sodelovanje med Evropsko unijo in državami Zahodnega Balkan na področju izobraževanja in znanosti, kar bo vzpostavilo pogoje za stabilni gospodarski razvoj in rast v regiji ter tako spodbudilo vključevanje Zahodnega Balkana v skupno območje gospodarstva, znanosti in izobraževanja ter njihovo udeležbo na trgu dela v skladu z določbami in zahtevami EU;

| 33. | glede na to, da je mednarodna finančna kriza dosegla Evropo in lahko posredno vpliva na trgovino in tuje naložbe na Zahodnem Balkanu, poziva Komisijo, naj spremlja dogajanje in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe, da se zagotovi nemoteno nadaljevanje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ki je pomemben dejavnik za stabilnost v regiji in je v interesu same Evropske unije; |
| --- | --- |

33.

glede na to, da je mednarodna finančna kriza dosegla Evropo in lahko posredno vpliva na trgovino in tuje naložbe na Zahodnem Balkanu, poziva Komisijo, naj spremlja dogajanje in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe, da se zagotovi nemoteno nadaljevanje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ki je pomemben dejavnik za stabilnost v regiji in je v interesu same Evropske unije;

Finančne storitve, carina ter boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji

| 34. | meni, da je za gospodarski razvoj držav v regiji bistvenega pomena korenita reforma bančnih in zavarovalniških sistemov, vzpostavitev učinkovitega sistema mikrokreditov ter boljša regulacija in nadzor dejavnosti bank, s čemer bi bili postavljeni temelji za postopno odpiranje finančnih trgov; |
| --- | --- |

34.

meni, da je za gospodarski razvoj držav v regiji bistvenega pomena korenita reforma bančnih in zavarovalniških sistemov, vzpostavitev učinkovitega sistema mikrokreditov ter boljša regulacija in nadzor dejavnosti bank, s čemer bi bili postavljeni temelji za postopno odpiranje finančnih trgov;

| 35. | poziva države v regiji, ki imajo težave s korupcijo v javni upravi, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za boj proti korupciji in za zagotavljanje boljšega in preglednejšega delovanja carin v skladu s standardi, ki sta jih je določili Evropska unija in Svetovna carinska organizacija; |
| --- | --- |

35.

poziva države v regiji, ki imajo težave s korupcijo v javni upravi, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za boj proti korupciji in za zagotavljanje boljšega in preglednejšega delovanja carin v skladu s standardi, ki sta jih je določili Evropska unija in Svetovna carinska organizacija;

| 36. | poudarja potrebo po okrepitvi in zaostritvi carinske kontrole za boj proti tihotapljenju, ponarejanju in ropanju, saj takšne prakse poleg posledične izgube dohodka predstavljajo precejšnjo nevarnost za zdravje prebivalstva v Evropski uniji in v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

36.

poudarja potrebo po okrepitvi in zaostritvi carinske kontrole za boj proti tihotapljenju, ponarejanju in ropanju, saj takšne prakse poleg posledične izgube dohodka predstavljajo precejšnjo nevarnost za zdravje prebivalstva v Evropski uniji in v državah Zahodnega Balkana;

| 37. | pozdravlja izboljšano poslovno okolje ter ukrepe za zmanjšanje pravnih in upravnih omejitev pri ustanavljanju podjetij; vendar izraža zaskrbljenost glede obstoja kartelov in zlorabe tržne moči, ki jo imajo tako imenovani tajkuni v nekaterih državah Zahodnega Balkana in družbe, ki prevladujejo na trgu; poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj okrepijo boj proti korupciji in razvijejo primerno konkurenčno politiko, v kateri bodo zajete tudi državne družbe; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja izboljšano poslovno okolje ter ukrepe za zmanjšanje pravnih in upravnih omejitev pri ustanavljanju podjetij; vendar izraža zaskrbljenost glede obstoja kartelov in zlorabe tržne moči, ki jo imajo tako imenovani tajkuni v nekaterih državah Zahodnega Balkana in družbe, ki prevladujejo na trgu; poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj okrepijo boj proti korupciji in razvijejo primerno konkurenčno politiko, v kateri bodo zajete tudi državne družbe;

| 38. | poziva države Zahodnega Balkana, naj dorečejo politiko zaposlovanja in fiskalno politiko ter se tako soočijo s problemom brezposelnosti, relativno visokih plač in velikega obsega sive ekonomije; |
| --- | --- |

38.

poziva države Zahodnega Balkana, naj dorečejo politiko zaposlovanja in fiskalno politiko ter se tako soočijo s problemom brezposelnosti, relativno visokih plač in velikega obsega sive ekonomije;

| 39. | poudarja, da je poštena in pregledna čezmejna regionalna konkurenca za javna naročila pomemben člen resnično integriranega regionalnega trga; poziva države Zahodnega Balkana, naj ocenijo, koliko lahko javna naročila prispevajo k stabilizaciji trajnostnega gospodarskega razvoja in vložijo še več truda v bolj integriran in dobro delujoč regionalni sistem javnih naročil, ki bo spoštoval načela nediskriminacije med domačimi in regionalnimi dobavitelji; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je poštena in pregledna čezmejna regionalna konkurenca za javna naročila pomemben člen resnično integriranega regionalnega trga; poziva države Zahodnega Balkana, naj ocenijo, koliko lahko javna naročila prispevajo k stabilizaciji trajnostnega gospodarskega razvoja in vložijo še več truda v bolj integriran in dobro delujoč regionalni sistem javnih naročil, ki bo spoštoval načela nediskriminacije med domačimi in regionalnimi dobavitelji;

*

- *

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in zadevnim državam. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in zadevnim državam.

---

(1)  UL L 312, 29.11.2005, str. 1.

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

(3)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 207.

(4)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 141.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0172.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0120.

(7)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 224.

(8)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 626.

(9)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 141.

(10)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 467.

(11)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 402.

(12)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 480.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/10

---

Skupna kmetijska politika in zanesljiva preskrba s hrano na svetovni ravni

P6_TA(2009)0006

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (2008/2153(INI))

(2010/C 46 E/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 33 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 33 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (1) ter svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (1) ter svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (3),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (KOM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (KOM(2008)0450),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2008 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane – Smernice za ukrepanje EU“ (KOM(2008)0321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2008 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane – Smernice za ukrepanje EU“ (KOM(2008)0321),

| — | ob upoštevanju sklepov svetovnega vrha o hrani, ki je potekal v Rimu dne 13.-17. novembra 1996, ter cilja, da se do leta 2015 prepolovi število ljudi, ki trpijo lakoto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov svetovnega vrha o hrani, ki je potekal v Rimu dne 13.-17. novembra 1996, ter cilja, da se do leta 2015 prepolovi število ljudi, ki trpijo lakoto,

| — | ob upoštevanju pregleda kmetijstva 2008–2017, ki sta ga objavili Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda kmetijstva 2008–2017, ki sta ga objavili Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | ob upoštevanju priporočil mednarodne ocene agronomskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil mednarodne ocene agronomskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD),

| — | ob upoštevanju rezultatov sistematskega pregleda skupne kmetijske politike (SKP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov sistematskega pregleda skupne kmetijske politike (SKP),

| — | ob upoštevanju sedanjih pogajanj STO v okviru razvojne agende iz Dohe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjih pogajanj STO v okviru razvojne agende iz Dohe,

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije z dne 2. marca 2005 o učinkovitosti pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije z dne 2. marca 2005 o učinkovitosti pomoči,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0505/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0505/2008),

| A. | ker se svet prvič od sedemdesetih let 20. stoletja sooča s perečo krizo zaradi hrane, ki je nastala zaradi strukturnih, dolgoročnih dejavnikov in drugih dejavnikov, saj so se od leta 2006 svetovne cene koruze potrojile, svetovne cene pšenice so se v dveh letih povečale za več kot 180 %, svetovne cene hrane pa za približno 83 %, |
| --- | --- |

A.

ker se svet prvič od sedemdesetih let 20. stoletja sooča s perečo krizo zaradi hrane, ki je nastala zaradi strukturnih, dolgoročnih dejavnikov in drugih dejavnikov, saj so se od leta 2006 svetovne cene koruze potrojile, svetovne cene pšenice so se v dveh letih povečale za več kot 180 %, svetovne cene hrane pa za približno 83 %,

| B. | ker se je velik, nepredviden dvig cen zgodil v razmeroma kratkem času med septembrom 2006 in februarjem 2008, poleg tega pa so se svetovne cene drugih živil v zadnjih dveh letih podvojile in bodo po pričakovanjih ostale visoke kljub sedanjemu padcu cen nekaterih žit, kot je razvidno iz terminskega trga, |
| --- | --- |

B.

ker se je velik, nepredviden dvig cen zgodil v razmeroma kratkem času med septembrom 2006 in februarjem 2008, poleg tega pa so se svetovne cene drugih živil v zadnjih dveh letih podvojile in bodo po pričakovanjih ostale visoke kljub sedanjemu padcu cen nekaterih žit, kot je razvidno iz terminskega trga,

| C. | ker dvig cen živalske krme bremeni proizvodne stroške, kar lahko povzroči zmanjšanje proizvodnje izdelkov iz živinoreje, po katerih je že in še bo povečano povpraševanje, zlasti v gospodarstvih v vzponu, |
| --- | --- |

C.

ker dvig cen živalske krme bremeni proizvodne stroške, kar lahko povzroči zmanjšanje proizvodnje izdelkov iz živinoreje, po katerih je že in še bo povečano povpraševanje, zlasti v gospodarstvih v vzponu,

| D. | ker bodo po predvidevanjih FAO in OECD cene blaga v primerjavi s preteklim letom morda padle, vendar predvidoma ne na raven pred letom 2006; ker pa bodo velika nihanja cen blaga morda postala bolj izražen in reden pojav na svetovnem trgu; ker visoke cene hrane ne pomenijo samodejno višjih dohodkov za kmete, večinoma zaradi hitrejše rasti vhodnih stroškov za kmetije ter vedno večje razlike med proizvodnimi stroški in potrošniškimi cenami, |
| --- | --- |

D.

ker bodo po predvidevanjih FAO in OECD cene blaga v primerjavi s preteklim letom morda padle, vendar predvidoma ne na raven pred letom 2006; ker pa bodo velika nihanja cen blaga morda postala bolj izražen in reden pojav na svetovnem trgu; ker visoke cene hrane ne pomenijo samodejno višjih dohodkov za kmete, večinoma zaradi hitrejše rasti vhodnih stroškov za kmetije ter vedno večje razlike med proizvodnimi stroški in potrošniškimi cenami,

| E. | ker so se svetovne zaloge hrane zmanjšale na kritično nizko raven, od enoletne zaloge hrane po drugi svetovni vojni na le 57 dni zalog leta 2007 ter na zgolj 40 dni zalog leta 2008, |
| --- | --- |

E.

ker so se svetovne zaloge hrane zmanjšale na kritično nizko raven, od enoletne zaloge hrane po drugi svetovni vojni na le 57 dni zalog leta 2007 ter na zgolj 40 dni zalog leta 2008,

| F. | ker imajo ti in drugi dejavniki takojšnje in resne posledice za veliko število ljudi; ker so se na svetovni ravni zaradi krize visokih cen hrane milijoni ljudi znašli v revščini in lakoti; ker je ta razvoj povzročil nemire in nerede po svetu, kar še bolj destabilizira države in regije po svetu; ker so se celo zaloge EU tako zmanjšale, da sedaj program za nujno pomoč v hrani ne more več razdeljevati hrane, |
| --- | --- |

F.

ker imajo ti in drugi dejavniki takojšnje in resne posledice za veliko število ljudi; ker so se na svetovni ravni zaradi krize visokih cen hrane milijoni ljudi znašli v revščini in lakoti; ker je ta razvoj povzročil nemire in nerede po svetu, kar še bolj destabilizira države in regije po svetu; ker so se celo zaloge EU tako zmanjšale, da sedaj program za nujno pomoč v hrani ne more več razdeljevati hrane,

| G. | ker je v državah v razvoju po zadnjih ocenah svetovnih organizacij za boj proti lakoti v tem trenutku ena oseba od petih podhranjena in trpi zaradi dolgotrajne lakote in ker vsak dan po svetu zaradi lakote in revščine umre več kot 30.000 otrok, |
| --- | --- |

G.

ker je v državah v razvoju po zadnjih ocenah svetovnih organizacij za boj proti lakoti v tem trenutku ena oseba od petih podhranjena in trpi zaradi dolgotrajne lakote in ker vsak dan po svetu zaradi lakote in revščine umre več kot 30.000 otrok,

| H. | ker kmetijstvo v državah v razvoju nudi zaposlitev in preživetje več kot 70 % delovne sile, v številnih afriških državah pa več kot 80 %, in so zaradi tega politike za razvoj podeželja nujne za učinkovito odpravljanje revščine in lakote, |
| --- | --- |

H.

ker kmetijstvo v državah v razvoju nudi zaposlitev in preživetje več kot 70 % delovne sile, v številnih afriških državah pa več kot 80 %, in so zaradi tega politike za razvoj podeželja nujne za učinkovito odpravljanje revščine in lakote,

| I. | ker v državah v razvoju ženske pridelajo med 60 in 80 % hrane in so odgovorne za polovico svetovne proizvodnje hrane ter ob upoštevanju zelo pomembne vloge žensk pri oskrbi družine ter dejstva, da so ženskam zemlja in sredstva za pridelavo bistveno težje dostopna kot moškim, jih je treba dosledno podpirati in spodbujati, |
| --- | --- |

I.

ker v državah v razvoju ženske pridelajo med 60 in 80 % hrane in so odgovorne za polovico svetovne proizvodnje hrane ter ob upoštevanju zelo pomembne vloge žensk pri oskrbi družine ter dejstva, da so ženskam zemlja in sredstva za pridelavo bistveno težje dostopna kot moškim, jih je treba dosledno podpirati in spodbujati,

| J. | ker sedanja kriza najmočneje vpliva na gospodinjstva z nizkimi dohodki v EU in državah v razvoju, kjer delež, ki ga gospodinjstva porabijo za hrano, znaša 60 do 80 % celotnega dohodka, v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša manj kot 20 %, |
| --- | --- |

J.

ker sedanja kriza najmočneje vpliva na gospodinjstva z nizkimi dohodki v EU in državah v razvoju, kjer delež, ki ga gospodinjstva porabijo za hrano, znaša 60 do 80 % celotnega dohodka, v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša manj kot 20 %,

| K. | ker Parlament in Svet nenehno pozivata k odločnemu odzivu na svetovni problem, da se predvsem zagotovi potrebno financiranje za kmetijske proizvodne vložke ter pomoč pri uporabi tržnih instrumentov za obvladovanje tveganja, |
| --- | --- |

K.

ker Parlament in Svet nenehno pozivata k odločnemu odzivu na svetovni problem, da se predvsem zagotovi potrebno financiranje za kmetijske proizvodne vložke ter pomoč pri uporabi tržnih instrumentov za obvladovanje tveganja,

| L. | ker je EU še vedno glavna pridelovalka hrane in na svetovni ravni pridela 17 % pšenice, 25 % mleka, 20 % svinjskega mesa in 30 % govejega mesa, vendar pa je tudi velika uvoznica kmetijskih proizvodov, saj je njena raven preskrbe z mnogimi osnovnimi kmetijskimi proizvodi mnogo nižja od praga samozadostnosti, |
| --- | --- |

L.

ker je EU še vedno glavna pridelovalka hrane in na svetovni ravni pridela 17 % pšenice, 25 % mleka, 20 % svinjskega mesa in 30 % govejega mesa, vendar pa je tudi velika uvoznica kmetijskih proizvodov, saj je njena raven preskrbe z mnogimi osnovnimi kmetijskimi proizvodi mnogo nižja od praga samozadostnosti,

| M. | ker ima EU vodilno vlogo pri določanju standardov za proizvodnjo hrane na najvišji ravni, kjer je poudarek na sistemu sledljivosti od kmetije do krožnika ter zagotavljanju varnosti hrane, pridelane v EU, |
| --- | --- |

M.

ker ima EU vodilno vlogo pri določanju standardov za proizvodnjo hrane na najvišji ravni, kjer je poudarek na sistemu sledljivosti od kmetije do krožnika ter zagotavljanju varnosti hrane, pridelane v EU,

| N. | ker ima EU vodilno vlogo tudi pri pobudah za varovanje okolja, katerih namen je zaščititi naravne vire, hkrati pa to pomeni dodatno stroškovno breme za kmete EU, |
| --- | --- |

N.

ker ima EU vodilno vlogo tudi pri pobudah za varovanje okolja, katerih namen je zaščititi naravne vire, hkrati pa to pomeni dodatno stroškovno breme za kmete EU,

| O. | ker je EU vodilna svetovna darovalka razvojne in humanitarne pomoči, vendar se je na svetovni ravni pomoč, namenjena kmetijstvu, od 80. let 20. stoletja stalno zmanjševala, zlasti tista iz EU, |
| --- | --- |

O.

ker je EU vodilna svetovna darovalka razvojne in humanitarne pomoči, vendar se je na svetovni ravni pomoč, namenjena kmetijstvu, od 80. let 20. stoletja stalno zmanjševala, zlasti tista iz EU,

| P. | ker EU, ob prispevkih držav članic, po tradiciji financira približno 10 % razvojnega sodelovanja v svetu; to potrjujejo tudi sedanji prispevki prek instrumentov ES (približno 1,8 milijarde EUR: 1 milijarda v okviru novega instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju, preostanek pa je trenutno na voljo prek instrumentov razvojne in humanitarne pomoči), |
| --- | --- |

P.

ker EU, ob prispevkih držav članic, po tradiciji financira približno 10 % razvojnega sodelovanja v svetu; to potrjujejo tudi sedanji prispevki prek instrumentov ES (približno 1,8 milijarde EUR: 1 milijarda v okviru novega instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju, preostanek pa je trenutno na voljo prek instrumentov razvojne in humanitarne pomoči),

| Q. | ker se bo svetovno povpraševanje po hrani do leta 2050 predvidoma povečalo, se bo morala povečati tudi svetovna proizvodnja hrane ob sočasnem pritisku na naravne vire, |
| --- | --- |

Q.

ker se bo svetovno povpraševanje po hrani do leta 2050 predvidoma povečalo, se bo morala povečati tudi svetovna proizvodnja hrane ob sočasnem pritisku na naravne vire,

| R. | ker bi po podatkih FAO za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano za svetovno prebivalstvo, ki bo leta 2050 doseglo 9 milijard, zadostovala investicija 30 milijard EUR letno, |
| --- | --- |

R.

ker bi po podatkih FAO za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano za svetovno prebivalstvo, ki bo leta 2050 doseglo 9 milijard, zadostovala investicija 30 milijard EUR letno,

| S. | ker so se sedanji mednarodni in regionalni sporazumi izkazali kot nezadostni za urejanje preskrbe trga in trgovine; ker bi moralo biti nedavno zvišanje cen hrane opozorilni znak za vlade po svetu, da se kmetijske proizvodnje ne sme jemati kot samoumevno, |
| --- | --- |

S.

ker so se sedanji mednarodni in regionalni sporazumi izkazali kot nezadostni za urejanje preskrbe trga in trgovine; ker bi moralo biti nedavno zvišanje cen hrane opozorilni znak za vlade po svetu, da se kmetijske proizvodnje ne sme jemati kot samoumevno,

| 1. | potrjuje, da je zanesljiva preskrba s hrano v svetu izredno nujno vprašanje za EU ter poziva k takojšnjemu in stalnemu ukrepanju, da se zagotovi zanesljiva preskrba s hrano za državljane EU in na svetovni ravni; meni, da je treba v svetu ponovno ovrednotiti vsa kmetijstva in kulture, namenjene za prehrano; poudarja, da bi morala biti hrana potrošnikom dostopna po zmernih cenah, hkrati pa je treba zagotoviti dostojen življenjski standard za kmete; |
| --- | --- |

1.

potrjuje, da je zanesljiva preskrba s hrano v svetu izredno nujno vprašanje za EU ter poziva k takojšnjemu in stalnemu ukrepanju, da se zagotovi zanesljiva preskrba s hrano za državljane EU in na svetovni ravni; meni, da je treba v svetu ponovno ovrednotiti vsa kmetijstva in kulture, namenjene za prehrano; poudarja, da bi morala biti hrana potrošnikom dostopna po zmernih cenah, hkrati pa je treba zagotoviti dostojen življenjski standard za kmete;

| 2. | poudarja pomen skupne kmetijske politike (SKP) kot sredstva za zanesljivo pridelavo hrane v EU; meni, da je SKP od svojega začetka leta 1962 državljanom EU omogočila zanesljivo preskrbo s hrano, poleg tega pa tudi varovanje in krepitev podeželskega okolja, standardi EU za proizvodnjo hrane pa so najvišji na svetu; poudarja, da mora kmetijstvo v Skupnosti tudi v prihodnosti ohraniti takšno vlogo; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen skupne kmetijske politike (SKP) kot sredstva za zanesljivo pridelavo hrane v EU; meni, da je SKP od svojega začetka leta 1962 državljanom EU omogočila zanesljivo preskrbo s hrano, poleg tega pa tudi varovanje in krepitev podeželskega okolja, standardi EU za proizvodnjo hrane pa so najvišji na svetu; poudarja, da mora kmetijstvo v Skupnosti tudi v prihodnosti ohraniti takšno vlogo;

| 3. | vendar ugotavlja, da se je v zadnjih 25 letih kot rezultat številnih reform SKP kmetijska proizvodnja v EU zmanjšala, poudarek pa se je od količine preusmeril na kakovostno proizvodnjo po zahtevah trga; meni, da so bile zaradi te preusmeritve izgubljene potencialne tržne priložnosti za proizvajalce v EU, hkrati pa se je povečala odvisnost od uvožene hrane iz tretjih držav, ki je pridelana po zelo različnih proizvodnih standardih, rezultat tega pa so neenaki konkurenčni pogoji za kmetijske proizvode iz EU; |
| --- | --- |

3.

vendar ugotavlja, da se je v zadnjih 25 letih kot rezultat številnih reform SKP kmetijska proizvodnja v EU zmanjšala, poudarek pa se je od količine preusmeril na kakovostno proizvodnjo po zahtevah trga; meni, da so bile zaradi te preusmeritve izgubljene potencialne tržne priložnosti za proizvajalce v EU, hkrati pa se je povečala odvisnost od uvožene hrane iz tretjih držav, ki je pridelana po zelo različnih proizvodnih standardih, rezultat tega pa so neenaki konkurenčni pogoji za kmetijske proizvode iz EU;

Razmere in vzroki

| 4. | poudarja, da je pred nedavnim porastom cen hrane več kot 860 milijonov ljudi na svetu trpelo kronično lakoto; ugotavlja, da bi se po predvidevanjih Svetovne banke zaradi višjih cen hrane še dodatnih 100 milijonov ljudi znašlo v še večji revščini; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je pred nedavnim porastom cen hrane več kot 860 milijonov ljudi na svetu trpelo kronično lakoto; ugotavlja, da bi se po predvidevanjih Svetovne banke zaradi višjih cen hrane še dodatnih 100 milijonov ljudi znašlo v še večji revščini;

| 5. | priznava mnenje FAO, da so zaradi vse višjih cen hrane najbolj prizadete države neto uvoznice hrane, veliko teh držav pa je med najmanj razvitimi na svetu; ponovno poudarja, da sta revščina in odvisnost od uvoza hrane vodilna vzroka za nezanesljivo preskrbo s hrano; se zaveda, da se na mednarodnih trgih dejansko trguje le z majhnim odstotkom svetovne proizvodnje hrane, ki vedno bolj izvira iz majhnega števila držav izvoznic; |
| --- | --- |

5.

priznava mnenje FAO, da so zaradi vse višjih cen hrane najbolj prizadete države neto uvoznice hrane, veliko teh držav pa je med najmanj razvitimi na svetu; ponovno poudarja, da sta revščina in odvisnost od uvoza hrane vodilna vzroka za nezanesljivo preskrbo s hrano; se zaveda, da se na mednarodnih trgih dejansko trguje le z majhnim odstotkom svetovne proizvodnje hrane, ki vedno bolj izvira iz majhnega števila držav izvoznic;

| 6. | ugotavlja, da sta bili letini najpomembnejših žit v letih 2007 in 2008 dobri; ugotavlja, da je bil vzrok za takojšen problem nezanesljive preskrbe s hrano v letu 2007 zmanjšana ponudba in zvišanje cen osnovnih dobrin; je zelo zaskrbljen zaradi majhnih svetovnih zalog hrane, ki sedaj zagotavljajo za manj kot 40 dni žita za ves svet; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da sta bili letini najpomembnejših žit v letih 2007 in 2008 dobri; ugotavlja, da je bil vzrok za takojšen problem nezanesljive preskrbe s hrano v letu 2007 zmanjšana ponudba in zvišanje cen osnovnih dobrin; je zelo zaskrbljen zaradi majhnih svetovnih zalog hrane, ki sedaj zagotavljajo za manj kot 40 dni žita za ves svet;

| 7. | poudarja, da je lahko zadovoljevanje osnovnih potreb prebivalstva, predvsem po hrani in vodi, vzrok konfliktov; ugotavlja, da se bodo z rastjo svetovnega prebivalstva, ki se bo po ocenah do leta 2050 povečalo za 3 milijarde ljudi, take napetosti v vseh delih sveta še zaostrile; zato poziva, naj se pri pripravi kmetijske politike v prihodnje upošteva tudi ta geostrateški dejavnik; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je lahko zadovoljevanje osnovnih potreb prebivalstva, predvsem po hrani in vodi, vzrok konfliktov; ugotavlja, da se bodo z rastjo svetovnega prebivalstva, ki se bo po ocenah do leta 2050 povečalo za 3 milijarde ljudi, take napetosti v vseh delih sveta še zaostrile; zato poziva, naj se pri pripravi kmetijske politike v prihodnje upošteva tudi ta geostrateški dejavnik;

| 8. | z zaskrbljenostjo ugotavlja vse višje cene kmetijskih vložkov (višje cene gnojil, semen ipd), ki so povzročile zvišanje stroškov, ki niso bili vsem kmetov obračunani na enak način (zlasti v živinoreji), in znatno zmanjšale možnost za povečanje dohodkov za kmete prek zvišanja cen osnovnih dobrin, zaradi česar se zmanjšuje spodbuda za povečanje pridelave; je zaskrbljen, ker bi lahko velik porast cen vložkov povzročil manjšo porabo in po možnosti tudi manjšo pridelavo, kar bo še povečalo krizo s hrano v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo ugotavlja vse višje cene kmetijskih vložkov (višje cene gnojil, semen ipd), ki so povzročile zvišanje stroškov, ki niso bili vsem kmetov obračunani na enak način (zlasti v živinoreji), in znatno zmanjšale možnost za povečanje dohodkov za kmete prek zvišanja cen osnovnih dobrin, zaradi česar se zmanjšuje spodbuda za povečanje pridelave; je zaskrbljen, ker bi lahko velik porast cen vložkov povzročil manjšo porabo in po možnosti tudi manjšo pridelavo, kar bo še povečalo krizo s hrano v Evropi in svetu;

| 9. | ugotavlja, da so cene na blagovni borzi v trenutni sezoni hitro padle, zaradi česar so proizvajalci zaskrbljeni, zaupanje med kmeti pa se je zmanjšalo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so cene na blagovni borzi v trenutni sezoni hitro padle, zaradi česar so proizvajalci zaskrbljeni, zaupanje med kmeti pa se je zmanjšalo;

| 10. | poudarja pomen celovitega pogleda na naraščanje cen hrane, ki upošteva naraščanje cen energije za končne potrošnike, močnejše vremenske pojave in povečano povpraševanje po energiji zaradi povečanja svetovnega prebivalstva, ter poziva Komisijo, naj nadalje razišče možne povezave med visokimi cenami hrane in naraščajočimi cenami energije, zlasti za gorivo; nadalje poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bo s pomočjo učinkovitejše rabe energije in razvoja energetsko varčnejših kmetijskih proizvodnih sistemov zmanjšala odvisnost kmetijstva od virov fosilne energije; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen celovitega pogleda na naraščanje cen hrane, ki upošteva naraščanje cen energije za končne potrošnike, močnejše vremenske pojave in povečano povpraševanje po energiji zaradi povečanja svetovnega prebivalstva, ter poziva Komisijo, naj nadalje razišče možne povezave med visokimi cenami hrane in naraščajočimi cenami energije, zlasti za gorivo; nadalje poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bo s pomočjo učinkovitejše rabe energije in razvoja energetsko varčnejših kmetijskih proizvodnih sistemov zmanjšala odvisnost kmetijstva od virov fosilne energije;

| 11. | poziva k političnim instrumentom za preprečevanje tako velikih in škodljivih nihanj cen, kjer bi bila upoštevana potreba za zagotavljanje dostojnega življenjskega standarda za proizvajalce; meni, da sistem enotnega plačila na kmetijo kmetom ponuja priložnost, da preusmerijo pridelavo glede na potrebe trga, vendar morda ne zadostuje za obvladovanje velikih nihanj tržnih cen; |
| --- | --- |

11.

poziva k političnim instrumentom za preprečevanje tako velikih in škodljivih nihanj cen, kjer bi bila upoštevana potreba za zagotavljanje dostojnega življenjskega standarda za proizvajalce; meni, da sistem enotnega plačila na kmetijo kmetom ponuja priložnost, da preusmerijo pridelavo glede na potrebe trga, vendar morda ne zadostuje za obvladovanje velikih nihanj tržnih cen;

| 12. | opozarja na dolgoročne strukturne razloge nedavnega porasta cen osnovnih kmetijskih proizvodov, vključno z nenehno rastočim svetovnim povpraševanjem in vztrajnim zmanjševanjem naložb v kmetijsko proizvodnjo; ugotavlja, da so med temi dejavniki višje cene energije, zlasti cena nafte, močno vplivale na svetovno kmetijsko proizvodnjo (in sicer so se povečali stroški proizvodnje na kmetiji ter stroški distribucije hrane) in na pojav krize s hrano v revnih državah (torej gre za zvišanje stroškov prevoza v teh državah); |
| --- | --- |

12.

opozarja na dolgoročne strukturne razloge nedavnega porasta cen osnovnih kmetijskih proizvodov, vključno z nenehno rastočim svetovnim povpraševanjem in vztrajnim zmanjševanjem naložb v kmetijsko proizvodnjo; ugotavlja, da so med temi dejavniki višje cene energije, zlasti cena nafte, močno vplivale na svetovno kmetijsko proizvodnjo (in sicer so se povečali stroški proizvodnje na kmetiji ter stroški distribucije hrane) in na pojav krize s hrano v revnih državah (torej gre za zvišanje stroškov prevoza v teh državah);

| 13. | ugotavlja, da sta se leta 2007 2 % proizvodnje žit EU namenila za biogoriva, v primerjavi s 25 % proizvodnje koruze v ZDA, namenjenih proizvodnji etanola v letu 2007; poziva k svetovni oceni tega trenda in učinka na cene hrane ter poziva k političnemu usklajevanju na svetovni ravni, da preskrba s hrano ne bi bila ogrožena zaradi pritiska za proizvodnjo obnovljivih virov energije; zahteva, da mednarodni in regionalni sporazumi vsebujejo obvezo, da pomoč proizvodnji biogoriv ne bo ogrožala zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni in da bo spoštovala predpise, da ne bi prišlo do izkrivljanja konkurence med trgovinskimi partnerji; vendar zahteva, da se EU odločno zavzame za spodbujanje biogoriv druge generacije; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da sta se leta 2007 2 % proizvodnje žit EU namenila za biogoriva, v primerjavi s 25 % proizvodnje koruze v ZDA, namenjenih proizvodnji etanola v letu 2007; poziva k svetovni oceni tega trenda in učinka na cene hrane ter poziva k političnemu usklajevanju na svetovni ravni, da preskrba s hrano ne bi bila ogrožena zaradi pritiska za proizvodnjo obnovljivih virov energije; zahteva, da mednarodni in regionalni sporazumi vsebujejo obvezo, da pomoč proizvodnji biogoriv ne bo ogrožala zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni in da bo spoštovala predpise, da ne bi prišlo do izkrivljanja konkurence med trgovinskimi partnerji; vendar zahteva, da se EU odločno zavzame za spodbujanje biogoriv druge generacije;

| 14. | poudarja, da je treba doseči ravnotežje med proizvodnjo biogoriv in bioenergije na eni strani ter nujnimi zalogami živil na svetovni ravni na drugi strani; ugotavlja, da lahko ima povečanje proizvodnje biogoriv in bioenergije pozitiven vpliv na kmetijsko-živilski sektor, ki v tem trenutku občuti negativne posledice zvišanja cen surovin, ki jih potrebuje predelovalna industrija (gnojila, dizelsko gorivo itd.); meni, da razvoj obnovljivih virov energije predstavlja ustrezno gospodarsko in družbeno alternativo razvoju podeželja ter trajnostni način varstva okolja, toliko bolj če se upoštevajo cilji EU glede obnovljivih virov energije do leta 2020; hkrati poudarja, da je treba istočasno sprejeti ukrepe za zaustavitev negativnih posledic, ki jih lahko ima povečana proizvodnja energetskih kultur za biotsko raznovrstnost, cene hrane in način izkoriščanja zemlje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba doseči ravnotežje med proizvodnjo biogoriv in bioenergije na eni strani ter nujnimi zalogami živil na svetovni ravni na drugi strani; ugotavlja, da lahko ima povečanje proizvodnje biogoriv in bioenergije pozitiven vpliv na kmetijsko-živilski sektor, ki v tem trenutku občuti negativne posledice zvišanja cen surovin, ki jih potrebuje predelovalna industrija (gnojila, dizelsko gorivo itd.); meni, da razvoj obnovljivih virov energije predstavlja ustrezno gospodarsko in družbeno alternativo razvoju podeželja ter trajnostni način varstva okolja, toliko bolj če se upoštevajo cilji EU glede obnovljivih virov energije do leta 2020; hkrati poudarja, da je treba istočasno sprejeti ukrepe za zaustavitev negativnih posledic, ki jih lahko ima povečana proizvodnja energetskih kultur za biotsko raznovrstnost, cene hrane in način izkoriščanja zemlje;

| 15. | ugotavlja, da je EU z odpravo prahe veliko prispevala k povečanju zalog kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je EU z odpravo prahe veliko prispevala k povečanju zalog kmetijskih proizvodov;

| 16. | opozarja na hitro spreminjajoče se prehranjevalne navade potrošnikov, zlasti v državah v vzponu, kjer je zaradi večjega uživanja mesa in proteinov potrebno več žit; ugotavlja tudi dobrodošlo zvišanje realnega dohodka v državah, kot sta Kitajska in Indija, ki še naprej spodbujata povpraševanje po kmetijskih proizvodih in predelani hrani; |
| --- | --- |

16.

opozarja na hitro spreminjajoče se prehranjevalne navade potrošnikov, zlasti v državah v vzponu, kjer je zaradi večjega uživanja mesa in proteinov potrebno več žit; ugotavlja tudi dobrodošlo zvišanje realnega dohodka v državah, kot sta Kitajska in Indija, ki še naprej spodbujata povpraševanje po kmetijskih proizvodih in predelani hrani;

| 17. | meni, da je treba spremljati vse večjo koncentracijo trga v drobnoprodajnem sektorju hrane, da se prepreči razvoj monopolnih razmer, saj dejavnosti velikih trgovcev na drobno niso vedno v najboljšem interesu proizvajalcev, predelovalcev ali potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba spremljati vse večjo koncentracijo trga v drobnoprodajnem sektorju hrane, da se prepreči razvoj monopolnih razmer, saj dejavnosti velikih trgovcev na drobno niso vedno v najboljšem interesu proizvajalcev, predelovalcev ali potrošnikov;

| 18. | poziva k sprejetju alternativnih ukrepov za vzpostavitev ravnotežja v korist majhnih proizvajalcev, ki se ne morejo pogajati z veliki trgovci na drobno; poudarja, da kljub temu, da na ravni EU obstaja protimonopolni zakonodajni okvir, ki preprečuje, da veliki proizvajalci zlorabljajo svoj prevladujoči položaj na trgu EU, še vedno ne obstaja posebna ureditev za boj proti monopolističnim praksam nekaterih supermarketov in hipermarketov; |
| --- | --- |

18.

poziva k sprejetju alternativnih ukrepov za vzpostavitev ravnotežja v korist majhnih proizvajalcev, ki se ne morejo pogajati z veliki trgovci na drobno; poudarja, da kljub temu, da na ravni EU obstaja protimonopolni zakonodajni okvir, ki preprečuje, da veliki proizvajalci zlorabljajo svoj prevladujoči položaj na trgu EU, še vedno ne obstaja posebna ureditev za boj proti monopolističnim praksam nekaterih supermarketov in hipermarketov;

Odziv EU

| 19. | meni, da bi skupna kmetijska politika morala ostati temelj politike EU za zanesljivo preskrbo s hrano danes in po letu 2013 ter da so delujoči ekosistemi, plodna tla, stabilni vodni viri in mnogostransko podeželsko gospodarstvo nujno potrebni za dolgoročno zanesljivo preskrbo s hrano; prav tako meni, da mora SKP, skupaj z drugimi politikami Skupnosti, bolj prispevati k doseganju ravnotežja v svetovni prehrani; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi skupna kmetijska politika morala ostati temelj politike EU za zanesljivo preskrbo s hrano danes in po letu 2013 ter da so delujoči ekosistemi, plodna tla, stabilni vodni viri in mnogostransko podeželsko gospodarstvo nujno potrebni za dolgoročno zanesljivo preskrbo s hrano; prav tako meni, da mora SKP, skupaj z drugimi politikami Skupnosti, bolj prispevati k doseganju ravnotežja v svetovni prehrani;

| 20. | vendar meni, da je treba SKP še bolj prilagoditi vprašanjem zanesljive preskrbe s hrano; je razočaran, da se Komisija v svojih zakonodajnih predlogih sistematskega pregleda skupne kmetijske politike maja 2008 ni povsem soočila z izzivom; nasprotuje odpravi ukrepov za upravljanje trga ter zmanjševanju izplačil podpor kmetom; |
| --- | --- |

20.

vendar meni, da je treba SKP še bolj prilagoditi vprašanjem zanesljive preskrbe s hrano; je razočaran, da se Komisija v svojih zakonodajnih predlogih sistematskega pregleda skupne kmetijske politike maja 2008 ni povsem soočila z izzivom; nasprotuje odpravi ukrepov za upravljanje trga ter zmanjševanju izplačil podpor kmetom;

| 21. | ob upoštevanju pregleda proračuna za leti 2008–2009 poziva k stabilni in stalni ravni odhodkov EU in držav članic za SKP, pri čemer naj se kmetom zagotovi dostojen dohodek; opozarja, da kmetje potrebujejo stabilno politično okolje, da lahko načrtujejo za prihodnost; poudarja, da mora taka politika temeljiti predvsem na dohodkovni varnostni mreži v primeru nevarnosti ali kriz, ki bi nastale zaradi hudih naravnih pojavov ali izkrivljanja trga ter velikega padca cen za nenavadno dolgo obdobje; v tem pogledu poudarja, da kmetijstvo prinaša pomembno dodano vrednost nacionalnim gospodarstvom in gospodarstvu EU; |
| --- | --- |

21.

ob upoštevanju pregleda proračuna za leti 2008–2009 poziva k stabilni in stalni ravni odhodkov EU in držav članic za SKP, pri čemer naj se kmetom zagotovi dostojen dohodek; opozarja, da kmetje potrebujejo stabilno politično okolje, da lahko načrtujejo za prihodnost; poudarja, da mora taka politika temeljiti predvsem na dohodkovni varnostni mreži v primeru nevarnosti ali kriz, ki bi nastale zaradi hudih naravnih pojavov ali izkrivljanja trga ter velikega padca cen za nenavadno dolgo obdobje; v tem pogledu poudarja, da kmetijstvo prinaša pomembno dodano vrednost nacionalnim gospodarstvom in gospodarstvu EU;

| 22. | poudarja, da zgolj trg proizvajalcem ne more zagotoviti zanesljivosti dohodkov, ki pa jo potrebujejo za nadaljevanje kmetovanja zaradi visokih stroškov skladnosti s standardi EU za proizvodnjo hrane, varnost hrane, dobro počutje živali in okoljskimi standardi; vendar pozdravlja vse večjo tržno usmerjenost SKP; hkrati obžaluje, da cilji reform iz leta 2003 za zagotovitev višjih tržnih cen in manj birokracije za kmete niso bili v celoti doseženi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da zgolj trg proizvajalcem ne more zagotoviti zanesljivosti dohodkov, ki pa jo potrebujejo za nadaljevanje kmetovanja zaradi visokih stroškov skladnosti s standardi EU za proizvodnjo hrane, varnost hrane, dobro počutje živali in okoljskimi standardi; vendar pozdravlja vse večjo tržno usmerjenost SKP; hkrati obžaluje, da cilji reform iz leta 2003 za zagotovitev višjih tržnih cen in manj birokracije za kmete niso bili v celoti doseženi;

| 23. | meni, da številni predpisi navzkrižne skladnosti odvračajo proizvajalce in naj bodo zato, kjer je mogoče, čim preprostejši; ob tem pozdravlja pobude Komisije za poenostavitev; |
| --- | --- |

23.

meni, da številni predpisi navzkrižne skladnosti odvračajo proizvajalce in naj bodo zato, kjer je mogoče, čim preprostejši; ob tem pozdravlja pobude Komisije za poenostavitev;

| 24. | je zaskrbljen, ker lahko predlagana zakonodaja EU (na primer o fitofarmacevtskih sredstvih) močno vpliva na zmanjšanje sredstev, ki so kmetom na voljo za povečanje donosa ter lahko dejansko povzroči bistveno zmanjšanje kmetijske proizvodnje EU; poziva k podrobni oceni učinka vseh predlaganih ukrepov, zlasti na posledice za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen, ker lahko predlagana zakonodaja EU (na primer o fitofarmacevtskih sredstvih) močno vpliva na zmanjšanje sredstev, ki so kmetom na voljo za povečanje donosa ter lahko dejansko povzroči bistveno zmanjšanje kmetijske proizvodnje EU; poziva k podrobni oceni učinka vseh predlaganih ukrepov, zlasti na posledice za zanesljivo preskrbo s hrano;

| 25. | poziva Komisijo, naj preuči učinek pobud za ublažitev podnebnih sprememb na kmetijski sektor; kmetijstvo mora prispevati svoj delež v boju proti podnebnim spremembam, vendar mora za to prejeti tudi sredstva, da se bo lahko soočilo z učinki podnebnih sprememb kot eden izmed gospodarskih sektorjev, ki je najbolj občutljiv na podnebne spremembe, tako da se zaradi njih ne bo zmanjšala kmetijska proizvodnja EU, ki bi se nato nadomestila s proizvodnjo iz uvoza; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj preuči učinek pobud za ublažitev podnebnih sprememb na kmetijski sektor; kmetijstvo mora prispevati svoj delež v boju proti podnebnim spremembam, vendar mora za to prejeti tudi sredstva, da se bo lahko soočilo z učinki podnebnih sprememb kot eden izmed gospodarskih sektorjev, ki je najbolj občutljiv na podnebne spremembe, tako da se zaradi njih ne bo zmanjšala kmetijska proizvodnja EU, ki bi se nato nadomestila s proizvodnjo iz uvoza;

| 26. | meni, da je treba pregledati sisteme EU in druge mednarodne sisteme spremljanja proizvodnje in trgov, da se zagotovi hitrejši mehanizem opozarjanja za določitev proizvodnih smernic; meni, da je treba vzpostaviti svetovni sistem popisa hrane in svetovni sistem zalog hrane ter da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri vzpostavljanju takega sistema; poziva Komisijo, naj sodeluje s svetovnimi partnerji in glede tega pripravi predloge; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba pregledati sisteme EU in druge mednarodne sisteme spremljanja proizvodnje in trgov, da se zagotovi hitrejši mehanizem opozarjanja za določitev proizvodnih smernic; meni, da je treba vzpostaviti svetovni sistem popisa hrane in svetovni sistem zalog hrane ter da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri vzpostavljanju takega sistema; poziva Komisijo, naj sodeluje s svetovnimi partnerji in glede tega pripravi predloge;

| 27. | poziva k uvedbi učinkovitih zavarovalnih polic, ki bodo ščitile pred obsežnim nihanjem cen in dohodkov ter vremenskimi vplivi na proizvodnjo; |
| --- | --- |

27.

poziva k uvedbi učinkovitih zavarovalnih polic, ki bodo ščitile pred obsežnim nihanjem cen in dohodkov ter vremenskimi vplivi na proizvodnjo;

| 28. | poziva Komisijo, naj načrtuje učinkovit sistem EU za spremljanje trga, ki bo sposoben zaznati spremembe in težnje pri cenah kmetijskih proizvodov in vhodnih stroških; poudarja, da mora sistem biti pregleden in omogočati čezmejno primerjavo med podobnimi proizvodi; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj načrtuje učinkovit sistem EU za spremljanje trga, ki bo sposoben zaznati spremembe in težnje pri cenah kmetijskih proizvodov in vhodnih stroških; poudarja, da mora sistem biti pregleden in omogočati čezmejno primerjavo med podobnimi proizvodi;

| 29. | meni, da je treba v okviru FAO oblikovati mednarodno opazovalnico cen kmetijskih proizvodov, vhodnih surovin in živil, da bi lahko spremljali podatke na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba v okviru FAO oblikovati mednarodno opazovalnico cen kmetijskih proizvodov, vhodnih surovin in živil, da bi lahko spremljali podatke na mednarodni ravni;

| 30. | ugotavlja, da so bili v vrsti reform SKP izboljšani elementi kmetijske politike EU, ki izkrivljajo konkurenco, ker negativno vplivajo na kmete v državah v razvoju, vendar pa ostaja trgovinska izmenjava neenaka ter je treba še mnogo narediti za oblikovanje bolj pravičnega sistema; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da so bili v vrsti reform SKP izboljšani elementi kmetijske politike EU, ki izkrivljajo konkurenco, ker negativno vplivajo na kmete v državah v razvoju, vendar pa ostaja trgovinska izmenjava neenaka ter je treba še mnogo narediti za oblikovanje bolj pravičnega sistema;

| 31. | vendar ugotavlja, da so reforme politike EU za izpolnitev zahtev STO povzročile preusmeritev podpor SKP od plačil, vezanih na proizvodnjo, odpravo ukrepov za upravljanje trga ter odprtje trgov, zaradi česar potrošniki in proizvajalci vse bolj občutijo nestabilnost svetovnega trga; zahteva, da skupna kmetijska politika vsebuje določbe o zanesljivi preskrbi s hrano, ter da trgovinski sporazumi predvidijo za partnerje enake obveznosti pri urejanju trga, ki ne bodo spravljale v nevarnost zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni; poziva Komisijo, naj se v okviru pogajanj STO zavzame za kvalificiran dostop do trga, ki bo zagotovil, da cenen uvoz ne bo spodkopal visokih okoljskih standardov kmetijstva EU ter pravice vsake države članice do zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

31.

vendar ugotavlja, da so reforme politike EU za izpolnitev zahtev STO povzročile preusmeritev podpor SKP od plačil, vezanih na proizvodnjo, odpravo ukrepov za upravljanje trga ter odprtje trgov, zaradi česar potrošniki in proizvajalci vse bolj občutijo nestabilnost svetovnega trga; zahteva, da skupna kmetijska politika vsebuje določbe o zanesljivi preskrbi s hrano, ter da trgovinski sporazumi predvidijo za partnerje enake obveznosti pri urejanju trga, ki ne bodo spravljale v nevarnost zanesljive preskrbe s hrano na svetovni ravni; poziva Komisijo, naj se v okviru pogajanj STO zavzame za kvalificiran dostop do trga, ki bo zagotovil, da cenen uvoz ne bo spodkopal visokih okoljskih standardov kmetijstva EU ter pravice vsake države članice do zanesljive preskrbe s hrano;

| 32. | ugotavlja, da EU napreduje pri izpolnjevanju svojih zavez, da odpravi vsa izvozna nadomestila do leta 2013 in da se s pomočjo nadaljnjih reform tržne podpore v okviru sistematskega pregleda SKP vzpostavijo instrumenti, ki so v skladu s sporazumi STO; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da EU napreduje pri izpolnjevanju svojih zavez, da odpravi vsa izvozna nadomestila do leta 2013 in da se s pomočjo nadaljnjih reform tržne podpore v okviru sistematskega pregleda SKP vzpostavijo instrumenti, ki so v skladu s sporazumi STO;

| 33. | meni, da je finančni instrument za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju nujen prvi korak za reševanje sedanjih potreb najbolj prizadetih zaradi visokih cen hrane; vendar poudarja, da je to enkraten instrument, vzpostavljen za sredstva iz razdelka 4 splošnega proračuna EU, ki so namenjena kmetijstvu v majhnem obsegu v najbolj prizadetih državah, kar bo treba okrepiti z nadaljnjimi naložbami; meni, da bi morala Komisija opraviti revizijo porabe denarja ter zagotoviti njegovo trajnostno porabo na področjih, kjer je potreba največja, ter da bi bilo treba o tem redno poročati Parlamentu; poleg tega zahteva, da ima Parlament reden pregled nad izvajanjem prek regulativnega postopka s pregledom; |
| --- | --- |

33.

meni, da je finančni instrument za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju nujen prvi korak za reševanje sedanjih potreb najbolj prizadetih zaradi visokih cen hrane; vendar poudarja, da je to enkraten instrument, vzpostavljen za sredstva iz razdelka 4 splošnega proračuna EU, ki so namenjena kmetijstvu v majhnem obsegu v najbolj prizadetih državah, kar bo treba okrepiti z nadaljnjimi naložbami; meni, da bi morala Komisija opraviti revizijo porabe denarja ter zagotoviti njegovo trajnostno porabo na področjih, kjer je potreba največja, ter da bi bilo treba o tem redno poročati Parlamentu; poleg tega zahteva, da ima Parlament reden pregled nad izvajanjem prek regulativnega postopka s pregledom;

| 34. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje sedanje programe za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v Evropi in po svetu; poziva h krepitvi tematskega programa zanesljive preskrbe s hrano (2007–2010), kjer je zdaj na voljo 925 milijonov EUR za celotno programsko obdobje; pozdravlja predlog za povečanje dodeljenih proračunskih sredstev za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, ki ga je Komisija predstavila dne 17. septembra 2008; poziva Komisijo, naj sprejme skupno strategijo za vsa vprašanja, povezana z zanesljivo preskrbo s hrano, ki bo prinesla skladnost med vsemi politikami Skupnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje sedanje programe za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v Evropi in po svetu; poziva h krepitvi tematskega programa zanesljive preskrbe s hrano (2007–2010), kjer je zdaj na voljo 925 milijonov EUR za celotno programsko obdobje; pozdravlja predlog za povečanje dodeljenih proračunskih sredstev za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti, ki ga je Komisija predstavila dne 17. septembra 2008; poziva Komisijo, naj sprejme skupno strategijo za vsa vprašanja, povezana z zanesljivo preskrbo s hrano, ki bo prinesla skladnost med vsemi politikami Skupnosti;

| 35. | je zaskrbljen zaradi sedanje svetovne finančne krize, ki bi lahko povzročila zmanjšanje sredstev za kmetijstvo; poziva Komisijo, naj preuči učinke finančne krize na kmetijski sektor ter obravnava predloge za zagotovitev stabilnosti sektorja, tudi glede dostopa do posojil in jamstev za kredite; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi sedanje svetovne finančne krize, ki bi lahko povzročila zmanjšanje sredstev za kmetijstvo; poziva Komisijo, naj preuči učinke finančne krize na kmetijski sektor ter obravnava predloge za zagotovitev stabilnosti sektorja, tudi glede dostopa do posojil in jamstev za kredite;

| 36. | opozarja na izsledke raziskave, da se potrošniki večinoma ne zavedajo pomembnih koristi, ki jih omogoča SKP z zanesljivo preskrbo s hrano in hrano po zmernih cenah (4); poziva k oblikovanju politike za obveščanje državljanov ter k ponovni zavezi za poenostavitev ukrepov, s čimer bi se povečala ozaveščenost o instrumentih in koristih SKP; predlaga, da se seznani javnost s stroški, ki bi jih imela, če ne bi bilo skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

36.

opozarja na izsledke raziskave, da se potrošniki večinoma ne zavedajo pomembnih koristi, ki jih omogoča SKP z zanesljivo preskrbo s hrano in hrano po zmernih cenah (4); poziva k oblikovanju politike za obveščanje državljanov ter k ponovni zavezi za poenostavitev ukrepov, s čimer bi se povečala ozaveščenost o instrumentih in koristih SKP; predlaga, da se seznani javnost s stroški, ki bi jih imela, če ne bi bilo skupne kmetijske politike;

| 37. | meni, da mora skupna kmetijska politika imeti pomembno vlogo v zunanjih zadevah EU in razvojni politiki, zlasti pri zunanji politiki za zanesljivo preskrbo s hrano; meni, da lahko skupna kmetijska politika poleg tega, da zagotavlja proizvodnjo hrane v EU, prispeva k zadovoljevanju splošnega povečanega povpraševanja po hrani; |
| --- | --- |

37.

meni, da mora skupna kmetijska politika imeti pomembno vlogo v zunanjih zadevah EU in razvojni politiki, zlasti pri zunanji politiki za zanesljivo preskrbo s hrano; meni, da lahko skupna kmetijska politika poleg tega, da zagotavlja proizvodnjo hrane v EU, prispeva k zadovoljevanju splošnega povečanega povpraševanja po hrani;

| 38. | ugotavlja, da oboroženi konflikti zelo negativno vplivajo na proizvodnjo hrane in njeno dostopnost; izraža zaskrbljenost zaradi resnih posledic, ki jih ima nagnjenost h konfliktom na zanesljivost preskrbe s hrano, na primer zaradi množičnega preseljevanja, ohromitve kmetijske proizvodnje in škodljivih posledic za osnovno infrastrukturo; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da oboroženi konflikti zelo negativno vplivajo na proizvodnjo hrane in njeno dostopnost; izraža zaskrbljenost zaradi resnih posledic, ki jih ima nagnjenost h konfliktom na zanesljivost preskrbe s hrano, na primer zaradi množičnega preseljevanja, ohromitve kmetijske proizvodnje in škodljivih posledic za osnovno infrastrukturo;

| 39. | meni, da je bistvenega pomena preprečiti razdiralno konkurenčno pehanje za skromnimi viri hrane; zato poziva k učinkovitejšemu usklajevanju EU z nevladnimi organizacijami, FAO ter drugimi mednarodnimi agencijami na tehnični ravni ter z Združenimi narodi na politični ravni, da se spodbudi pravičen dostop do svetovnih virov hrane ter da se poveča proizvodnja hrane v ključnih državah v razvoju, ob doslednem upoštevanju biotske raznovrstnosti in kriterijev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

39.

meni, da je bistvenega pomena preprečiti razdiralno konkurenčno pehanje za skromnimi viri hrane; zato poziva k učinkovitejšemu usklajevanju EU z nevladnimi organizacijami, FAO ter drugimi mednarodnimi agencijami na tehnični ravni ter z Združenimi narodi na politični ravni, da se spodbudi pravičen dostop do svetovnih virov hrane ter da se poveča proizvodnja hrane v ključnih državah v razvoju, ob doslednem upoštevanju biotske raznovrstnosti in kriterijev trajnostnega razvoja;

| 40. | poziva EU, naj pomaga državam s tveganjem za konflikte pri oblikovanju lastne trdne kmetijske politike, ki temelji na lahki dostopnosti surovin, kakovostnem izobraževanju in ustreznem financiranju ter na zanesljivi infrastrukturi; meni, da bi morala biti pomoč EU usmerjena v izboljšanje samozadostnosti pri preskrbi s hrano v državah v razvoju prejemnicah, s čimer bo bolj zanesljiva regionalna preskrba s hrano ter boljša dostopnost hrane za najrevnejše družbene skupine; |
| --- | --- |

40.

poziva EU, naj pomaga državam s tveganjem za konflikte pri oblikovanju lastne trdne kmetijske politike, ki temelji na lahki dostopnosti surovin, kakovostnem izobraževanju in ustreznem financiranju ter na zanesljivi infrastrukturi; meni, da bi morala biti pomoč EU usmerjena v izboljšanje samozadostnosti pri preskrbi s hrano v državah v razvoju prejemnicah, s čimer bo bolj zanesljiva regionalna preskrba s hrano ter boljša dostopnost hrane za najrevnejše družbene skupine;

| 41. | ugotavlja, da nekatera gospodarstva v vzponu načrtujejo najem velikih zemljišč v revnejših predelih Afrike in Azije za pridelavo hrane, ki bi jo potem poslala na svoja tržišča, s čimer bi bila njihova preskrba s hrano bolj zanesljiva; meni, da bi morala EU skupaj s FAO ta pojav resno obravnavati kot glavno grožnjo za zanesljivo preskrbo s hrano ter učinkovito kmetijsko politiko v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da nekatera gospodarstva v vzponu načrtujejo najem velikih zemljišč v revnejših predelih Afrike in Azije za pridelavo hrane, ki bi jo potem poslala na svoja tržišča, s čimer bi bila njihova preskrba s hrano bolj zanesljiva; meni, da bi morala EU skupaj s FAO ta pojav resno obravnavati kot glavno grožnjo za zanesljivo preskrbo s hrano ter učinkovito kmetijsko politiko v državah gostiteljicah;

Kmetijstvo v državah v razvoju

| 42. | poudarja, da je zaradi tega izziva pri preskrbi s hrano treba povečati proizvodnjo hrane, da bi zadovoljili vse večje povpraševanje, pri čemer je treba proizvajati bolje, z manjšimi stroški in na bolj trajnosten način; meni, da je za dosego tega cilja treba ponovno natančno preučiti javne politike, da bi izboljšali metode proizvodnje in gospodarjenja z zalogami ter ureditev svetovnih trgov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je zaradi tega izziva pri preskrbi s hrano treba povečati proizvodnjo hrane, da bi zadovoljili vse večje povpraševanje, pri čemer je treba proizvajati bolje, z manjšimi stroški in na bolj trajnosten način; meni, da je za dosego tega cilja treba ponovno natančno preučiti javne politike, da bi izboljšali metode proizvodnje in gospodarjenja z zalogami ter ureditev svetovnih trgov;

| 43. | poudarja, da so potrebni srednje- in dolgoročni ukrepi za razvoj kmetijstva in proizvodnje hrane v državah v razvoju, zlasti v Afriki, ob upoštevanju zgoraj navedenih priporočil IAASTD; meni, da je razvoj kmetijstva lahko izhodišče za širši gospodarski razvoj države; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so potrebni srednje- in dolgoročni ukrepi za razvoj kmetijstva in proizvodnje hrane v državah v razvoju, zlasti v Afriki, ob upoštevanju zgoraj navedenih priporočil IAASTD; meni, da je razvoj kmetijstva lahko izhodišče za širši gospodarski razvoj države;

| 44. | meni, da bi se moral Evropski razvojni sklad bolj osredotočiti na kmetijstvo, še zlasti na male kmetije in nadaljnjo predelavo proizvodov na kraju samem, saj velika večina revnih na svetu živi na podeželskih območjih, ki so močno odvisna od kmetijske proizvodnje; poleg tega meni, da si je treba prizadevati za določitev pravil za trgovino s kmetijskimi proizvodi, s katerimi bi zagotovili preskrbo s hrano v vseh državah; meni, da bi morali državam v razvoju priznati trgovinske ugodnosti, ki podpirajo krepitev nacionalne proizvodnje; poziva Komisijo, naj med pogajanji z STO kakor tudi med pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami v razvoju te vidike upošteva; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi se moral Evropski razvojni sklad bolj osredotočiti na kmetijstvo, še zlasti na male kmetije in nadaljnjo predelavo proizvodov na kraju samem, saj velika večina revnih na svetu živi na podeželskih območjih, ki so močno odvisna od kmetijske proizvodnje; poleg tega meni, da si je treba prizadevati za določitev pravil za trgovino s kmetijskimi proizvodi, s katerimi bi zagotovili preskrbo s hrano v vseh državah; meni, da bi morali državam v razvoju priznati trgovinske ugodnosti, ki podpirajo krepitev nacionalne proizvodnje; poziva Komisijo, naj med pogajanji z STO kakor tudi med pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami v razvoju te vidike upošteva;

| 45. | meni, da v državah v razvoju večjo kmetijsko proizvodnjo resno ovira pomanjkljiv dostop za male kmete do posojil in mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme; poleg tega opozarja na vprašanje jamstev za posojila, ki v večini primerov niso možna; poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči, kako oblikovati programe za lokalne proizvajalce hrane v državah v razvoju z jamstvi za posojila, da se omogoči dostop do kreditov in mikrokreditov; |
| --- | --- |

45.

meni, da v državah v razvoju večjo kmetijsko proizvodnjo resno ovira pomanjkljiv dostop za male kmete do posojil in mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme; poleg tega opozarja na vprašanje jamstev za posojila, ki v večini primerov niso možna; poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči, kako oblikovati programe za lokalne proizvajalce hrane v državah v razvoju z jamstvi za posojila, da se omogoči dostop do kreditov in mikrokreditov;

| 46. | ponovno izraža prepričanje, da so potrebni regionalno povezani kmetijski trgi; poziva Komisijo, naj podpre regionalno sodelovanje in povezovanje; skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (držav AKP) opozarja na uspeh kmetijskega povezovanja v Evropi ter na stabilnost, ki jo omogoča že več kot 50 let; zato spodbuja regionalne gospodarske skupnosti držav AKP, naj okrepijo svojo dejavnost na področju kmetijstva, ter poziva države v razvoju, naj med seboj zmanjšajo trgovinske ovire; |
| --- | --- |

46.

ponovno izraža prepričanje, da so potrebni regionalno povezani kmetijski trgi; poziva Komisijo, naj podpre regionalno sodelovanje in povezovanje; skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (držav AKP) opozarja na uspeh kmetijskega povezovanja v Evropi ter na stabilnost, ki jo omogoča že več kot 50 let; zato spodbuja regionalne gospodarske skupnosti držav AKP, naj okrepijo svojo dejavnost na področju kmetijstva, ter poziva države v razvoju, naj med seboj zmanjšajo trgovinske ovire;

| 47. | poleg tega poudarja dejstvo, da je kmetijstvo treba spremeniti iz sistema samooskrbnega kmetijstva v podeželsko gospodarstvo, ki bo ustvarjalo nova delovna mesta; meni tudi, da je treba za razvoj močnega kmetijskega sektorja posebno pozornost nameniti ukrepom za podporo mladih kmetov v državah v razvoju; meni, da bi si EU morala bolje prizadevati za sodelovanje in podpreti posodobitev prehranjevalnih verig v državah v razvoju, da bi te postale učinkovitejše; meni tudi, da bi EU morala podpreti pobude, kot je skupni program za semena, ki so ga sprožili Afriška unija ter njeni nacionalni in regionalni partnerji; |
| --- | --- |

47.

poleg tega poudarja dejstvo, da je kmetijstvo treba spremeniti iz sistema samooskrbnega kmetijstva v podeželsko gospodarstvo, ki bo ustvarjalo nova delovna mesta; meni tudi, da je treba za razvoj močnega kmetijskega sektorja posebno pozornost nameniti ukrepom za podporo mladih kmetov v državah v razvoju; meni, da bi si EU morala bolje prizadevati za sodelovanje in podpreti posodobitev prehranjevalnih verig v državah v razvoju, da bi te postale učinkovitejše; meni tudi, da bi EU morala podpreti pobude, kot je skupni program za semena, ki so ga sprožili Afriška unija ter njeni nacionalni in regionalni partnerji;

| 48. | meni, da morajo države v razvoju v okviru učinkovite razvojne politike sprejeti nacionalno ali skupno regionalno strategijo za razvoj podeželja, ki bo vsebovala natančne ukrepe za podporo proizvajalcev in proizvodov; meni, da v tem okviru pomoč za razvoj, ki jo daje EU, ne bo imela fragmentarnega značaja, ampak bo del nacionalne ali skupne regionalne strategije za razvoj podeželja, ki bo sofinancirana; |
| --- | --- |

48.

meni, da morajo države v razvoju v okviru učinkovite razvojne politike sprejeti nacionalno ali skupno regionalno strategijo za razvoj podeželja, ki bo vsebovala natančne ukrepe za podporo proizvajalcev in proizvodov; meni, da v tem okviru pomoč za razvoj, ki jo daje EU, ne bo imela fragmentarnega značaja, ampak bo del nacionalne ali skupne regionalne strategije za razvoj podeželja, ki bo sofinancirana;

| 49. | zahteva ustanovitev stalnega sklada za zanesljivo preskrbo s hrano v podporo najrevnejših na svetu v okviru razdelka 4 splošnega proračuna EU, ki bi dopolnjeval druge razvojne ukrepe, financirane s sredstvi EU; |
| --- | --- |

49.

zahteva ustanovitev stalnega sklada za zanesljivo preskrbo s hrano v podporo najrevnejših na svetu v okviru razdelka 4 splošnega proračuna EU, ki bi dopolnjeval druge razvojne ukrepe, financirane s sredstvi EU;

| 50. | pozdravlja svetovne pobude, kot je delovna skupina Združenih narodov na visoki ravni o svetovni krizi glede zanesljive preskrbe s hrano, ter meni, da bi morala EU svoja prizadevanja usklajevati s to delovno skupino; poudarja pomen prostovoljnih smernic za postopno uresničitev pravice do hrane v okviru nacionalne zanesljive preskrbe s hrano, ki so jih sprejele države članice FAO novembra 2004; poleg tega predlaga, naj se za zagotovitev razpoložljivosti hrane vzpostavi svetovni sistem obveznih zalog, pa tudi boljši osnovni sistem skladiščenja za ključne proizvodne vložke (beljakovine, gnojila, semena, pesticide), ki naj bo po možnosti temeljil na akterjih zasebnega sektorja, tudi združenjih kmetov; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja svetovne pobude, kot je delovna skupina Združenih narodov na visoki ravni o svetovni krizi glede zanesljive preskrbe s hrano, ter meni, da bi morala EU svoja prizadevanja usklajevati s to delovno skupino; poudarja pomen prostovoljnih smernic za postopno uresničitev pravice do hrane v okviru nacionalne zanesljive preskrbe s hrano, ki so jih sprejele države članice FAO novembra 2004; poleg tega predlaga, naj se za zagotovitev razpoložljivosti hrane vzpostavi svetovni sistem obveznih zalog, pa tudi boljši osnovni sistem skladiščenja za ključne proizvodne vložke (beljakovine, gnojila, semena, pesticide), ki naj bo po možnosti temeljil na akterjih zasebnega sektorja, tudi združenjih kmetov;

| 51. | se zaveda zavez EU državam v razvoju ter sedanjih in prihodnjih obveznosti v skladu z STO; zahteva, da podporni ukrepi EU pripomorejo k ciljem, navedenim v deklaraciji afriških vlad iz Maputa iz leta 2002; poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov, zlasti o zagotavljanju 0,7 % svojega bruto nacionalnega proizvoda za razvojno pomoč; vendar meni, da je kakovost razvojne pomoči pomembnejša od zneskov, ki se zanjo porabijo; |
| --- | --- |

51.

se zaveda zavez EU državam v razvoju ter sedanjih in prihodnjih obveznosti v skladu z STO; zahteva, da podporni ukrepi EU pripomorejo k ciljem, navedenim v deklaraciji afriških vlad iz Maputa iz leta 2002; poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov, zlasti o zagotavljanju 0,7 % svojega bruto nacionalnega proizvoda za razvojno pomoč; vendar meni, da je kakovost razvojne pomoči pomembnejša od zneskov, ki se zanjo porabijo;

| 52. | obžaluje, da se je zmanjšal znesek razvojne pomoči, namenjen kmetijstvu in razvoju podeželja, ki je leta 1980 znašal 17 % ter le 3 % leta 2006; poziva Komisijo, naj usmerja in spremlja prispevek finančne podpore EU za doseganje rasti na podlagi kmetijstva ter naj si prizadeva, da vlade v skladu s svojimi zavezami porabijo 10 % nacionalnega proračuna za kmetijski sektor (na primer z določitvijo ciljev, usmerjenih v nacionalno kmetijsko politiko); |
| --- | --- |

52.

obžaluje, da se je zmanjšal znesek razvojne pomoči, namenjen kmetijstvu in razvoju podeželja, ki je leta 1980 znašal 17 % ter le 3 % leta 2006; poziva Komisijo, naj usmerja in spremlja prispevek finančne podpore EU za doseganje rasti na podlagi kmetijstva ter naj si prizadeva, da vlade v skladu s svojimi zavezami porabijo 10 % nacionalnega proračuna za kmetijski sektor (na primer z določitvijo ciljev, usmerjenih v nacionalno kmetijsko politiko);

| 53. | ponovno potrjuje, da je kmetijstvo za države AKP bolj kot ostali sektorji sposobno spodbuditi rast, ki koristi najrevnejšemu kmetijskemu prebivalstvu, kar predstavlja konkretno pomoč pri doseganju prvega razvojnega cilja tisočletja, izkoreninjenju skrajne revščine in lakote, ter poudarja, da je zato treba ukrepati takoj in spodbuditi večje naložbe v kmetijstvo in razvoj podeželja; |
| --- | --- |

53.

ponovno potrjuje, da je kmetijstvo za države AKP bolj kot ostali sektorji sposobno spodbuditi rast, ki koristi najrevnejšemu kmetijskemu prebivalstvu, kar predstavlja konkretno pomoč pri doseganju prvega razvojnega cilja tisočletja, izkoreninjenju skrajne revščine in lakote, ter poudarja, da je zato treba ukrepati takoj in spodbuditi večje naložbe v kmetijstvo in razvoj podeželja;

| 54. | poudarja, da mora kmetijski razvoj temeljiti zlasti na pravici do hrane in pravici do proizvajanja hrane ter vsem ljudem omogočati pravico do varne, hranljive in kulturno primerne hrane, pridelane na ekološko sprejemljive in trajnostne načine v okviru samostojne kmetijske strukture; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da mora kmetijski razvoj temeljiti zlasti na pravici do hrane in pravici do proizvajanja hrane ter vsem ljudem omogočati pravico do varne, hranljive in kulturno primerne hrane, pridelane na ekološko sprejemljive in trajnostne načine v okviru samostojne kmetijske strukture;

| 55. | poziva EU, naj prizna pravico držav v razvoju do neodvisnosti pri preskrbi s hrano ter naj jo podpira s ciljnimi ukrepi, pri čemer je treba najprej uporabiti in razširiti razpoložljive strukture in vire, na primer seme, gnojila, sredstva za pridelavo, ter spodbujati regionalno povezovanje; |
| --- | --- |

55.

poziva EU, naj prizna pravico držav v razvoju do neodvisnosti pri preskrbi s hrano ter naj jo podpira s ciljnimi ukrepi, pri čemer je treba najprej uporabiti in razširiti razpoložljive strukture in vire, na primer seme, gnojila, sredstva za pridelavo, ter spodbujati regionalno povezovanje;

| 56. | poziva EU, naj kmetijstvo ponovno postavi v središče svojega razvojnega načrta in nameni posebno prednost programom za razvoj kmetijstva, ki vključujejo jasne in izvedljive cilje za zmanjšanje revščine, zlasti ukrepom, ki spodbujajo kmetijstvo z majhnimi kmetijami ter podpirajo pridelavo hrane za lokalne trge z izkoriščanjem biotske raznovrstnosti, s posebnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti za male kmete in ženske; |
| --- | --- |

56.

poziva EU, naj kmetijstvo ponovno postavi v središče svojega razvojnega načrta in nameni posebno prednost programom za razvoj kmetijstva, ki vključujejo jasne in izvedljive cilje za zmanjšanje revščine, zlasti ukrepom, ki spodbujajo kmetijstvo z majhnimi kmetijami ter podpirajo pridelavo hrane za lokalne trge z izkoriščanjem biotske raznovrstnosti, s posebnim poudarkom na krepitvi zmogljivosti za male kmete in ženske;

| 57. | poziva EU, naj združi moči z državami članicami, državami AKP, mednarodnimi organizacijami, regionalnimi razvojnimi bankami in zasebnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in lokalnimi oblastmi, da bi v regionalne programe bolje vključili nove projekte in programske posege za rastoče cene hrane; |
| --- | --- |

57.

poziva EU, naj združi moči z državami članicami, državami AKP, mednarodnimi organizacijami, regionalnimi razvojnimi bankami in zasebnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in lokalnimi oblastmi, da bi v regionalne programe bolje vključili nove projekte in programske posege za rastoče cene hrane;

| 58. | poziva k ukrepom za izboljšanje usposabljanja, da bi tako mladim omogočili doseganje višje izobrazbe na področju kmetijstva, vključno z usposabljanjem o izpolnjevanju sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU, ter k ustvarjanju novih zaposlitvenih možnosti za diplomante kmetijskih programov, z namenom zmanjšati revščino in migracijo s podeželja v mesta ter za preprečevanje migracije kot bega možganov iz držav v razvoju v razvite države; |
| --- | --- |

58.

poziva k ukrepom za izboljšanje usposabljanja, da bi tako mladim omogočili doseganje višje izobrazbe na področju kmetijstva, vključno z usposabljanjem o izpolnjevanju sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU, ter k ustvarjanju novih zaposlitvenih možnosti za diplomante kmetijskih programov, z namenom zmanjšati revščino in migracijo s podeželja v mesta ter za preprečevanje migracije kot bega možganov iz držav v razvoju v razvite države;

| 59. | opozarja na kodeks dobrega ravnanja pri preprečevanju in upravljanju prehranske krize 2008, ki ga je pripravila mreža za preprečevanje prehranske krize (FCPN), ter poziva k izvajanju oziroma upoštevanju teh pravil ravnanja v okviru SKP; poleg tega podpira in poziva, da se vključi civilna družba, podprejo zlasti ženske, združenja malih kmetov in skupnosti proizvajalcev, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in samozadostnost pri preskrbi z njo; |
| --- | --- |

59.

opozarja na kodeks dobrega ravnanja pri preprečevanju in upravljanju prehranske krize 2008, ki ga je pripravila mreža za preprečevanje prehranske krize (FCPN), ter poziva k izvajanju oziroma upoštevanju teh pravil ravnanja v okviru SKP; poleg tega podpira in poziva, da se vključi civilna družba, podprejo zlasti ženske, združenja malih kmetov in skupnosti proizvajalcev, da bi zagotovili zanesljivo preskrbo s hrano in samozadostnost pri preskrbi z njo;

| 60. | je zelo zaskrbljen, ker je v veliko primerih vojaški in obrambni proračun višji od proračuna za kmetijstvo in hrano; |
| --- | --- |

60.

je zelo zaskrbljen, ker je v veliko primerih vojaški in obrambni proračun višji od proračuna za kmetijstvo in hrano;

| 61. | meni, da so mali kmetje temelj kmetijskega razvoja; opozarja na nekatere najresnejše probleme, s katerimi se soočajo mali kmetje v državah v razvoju, kot so dostop do trga, zemlja, izobrazba, financiranje, vložki in tehnologija; ponovno poudarja pomen razvoja podeželske infrastrukture in naložb v majhne kmetije ter tradicionalnih načinov proizvodnje, prilagojenih glede na okolje, z majhnimi vložki; |
| --- | --- |

61.

meni, da so mali kmetje temelj kmetijskega razvoja; opozarja na nekatere najresnejše probleme, s katerimi se soočajo mali kmetje v državah v razvoju, kot so dostop do trga, zemlja, izobrazba, financiranje, vložki in tehnologija; ponovno poudarja pomen razvoja podeželske infrastrukture in naložb v majhne kmetije ter tradicionalnih načinov proizvodnje, prilagojenih glede na okolje, z majhnimi vložki;

| 62. | ugotavlja, da je pomanjkanje trgovine z živili pomemben dejavnik v svetovni proizvodnji in da se je po podatkih FAO svetovna proizvodnja riža v letu 2007 povečala, trgovina z rižem pa je upadla; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je pomanjkanje trgovine z živili pomemben dejavnik v svetovni proizvodnji in da se je po podatkih FAO svetovna proizvodnja riža v letu 2007 povečala, trgovina z rižem pa je upadla;

| 63. | meni, da bi še večja in neregulirana liberalizacija trgovine s kmetijskimi proizvodi povzročila nadaljnje zviševanje cen hrane in še večja nihanja cen; poudarja, da bi to najbolj vplivalo na najbolj ranljive države v razvoju, ki uvažajo hrano; slednjič poudarja, da pravila svetovne trgovine nikakor ne smejo biti v nasprotju s pravico držav ali regij, da podpirajo svoje kmetijstvo in zagotovijo zanesljivo preskrbo s hrano za prebivalstvo; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi še večja in neregulirana liberalizacija trgovine s kmetijskimi proizvodi povzročila nadaljnje zviševanje cen hrane in še večja nihanja cen; poudarja, da bi to najbolj vplivalo na najbolj ranljive države v razvoju, ki uvažajo hrano; slednjič poudarja, da pravila svetovne trgovine nikakor ne smejo biti v nasprotju s pravico držav ali regij, da podpirajo svoje kmetijstvo in zagotovijo zanesljivo preskrbo s hrano za prebivalstvo;

| 64. | meni, da politike odpiranja trga za kmetijske proizvode v okviru STO in dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov bistveno prispevajo k vse manjši zanesljivosti preskrbe s hrano v številnih državah v razvoju ter v okviru sedanje svetovne krize pri preskrbi s hrano; poziva Komisijo, naj glede na to ponovno preuči svoj pristop prostega trga v trgovini s kmetijskimi proizvodi; |
| --- | --- |

64.

meni, da politike odpiranja trga za kmetijske proizvode v okviru STO in dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov bistveno prispevajo k vse manjši zanesljivosti preskrbe s hrano v številnih državah v razvoju ter v okviru sedanje svetovne krize pri preskrbi s hrano; poziva Komisijo, naj glede na to ponovno preuči svoj pristop prostega trga v trgovini s kmetijskimi proizvodi;

| 65. | poziva države velike izvoznice hrane (Brazilija, Argentina, Tajska itd.), naj ravnajo kot zanesljivi dobavitelji osnovnih živil ter naj se izognejo omejitvam izvoza, ki bi lahko imele pogubne posledice, zlasti za revne države v razvoju, ki so uvoznice hrane; |
| --- | --- |

65.

poziva države velike izvoznice hrane (Brazilija, Argentina, Tajska itd.), naj ravnajo kot zanesljivi dobavitelji osnovnih živil ter naj se izognejo omejitvam izvoza, ki bi lahko imele pogubne posledice, zlasti za revne države v razvoju, ki so uvoznice hrane;

| 66. | je zaskrbljen zaradi sedanje svetovne finančne krize, ki bi lahko povzročila zmanjšanje razpoložljivih sredstev za državno pomoč razvoju; poziva Komisijo, naj preuči posledice finančne krize za področje pomoči razvoju ter naj nadaljuje z načrtovanjem predlogov za podporo kmetijstvu v najrevnejših državah; |
| --- | --- |

66.

je zaskrbljen zaradi sedanje svetovne finančne krize, ki bi lahko povzročila zmanjšanje razpoložljivih sredstev za državno pomoč razvoju; poziva Komisijo, naj preuči posledice finančne krize za področje pomoči razvoju ter naj nadaljuje z načrtovanjem predlogov za podporo kmetijstvu v najrevnejših državah;

| 67. | ugotavlja, da sodi svetovna kriza zaradi pomanjkanja hrane med največje grožnje miru in varnosti po svetu; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da bi raziskala načine za reševanje vprašanja zanesljive svetovne preskrbe s hrano; poziva države članice, naj podprejo take pobude na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da sodi svetovna kriza zaradi pomanjkanja hrane med največje grožnje miru in varnosti po svetu; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da bi raziskala načine za reševanje vprašanja zanesljive svetovne preskrbe s hrano; poziva države članice, naj podprejo take pobude na nacionalni in lokalni ravni;

Raziskave in razvoj

| 68. | ponovno izraža svojo zavezanost naložbam v tehnologijo in inovacije v kmetijstvu in kmetijski proizvodnji; |
| --- | --- |

68.

ponovno izraža svojo zavezanost naložbam v tehnologijo in inovacije v kmetijstvu in kmetijski proizvodnji;

| 69. | poudarja pomen študije, financirane iz javnih sredstev, namenjene zanesljivi preskrbi s hrano in ne enostranskim interesom industrije; spodbuja tudi naložbe v raziskave novih specifičnih tehnologij in obsežnih kmetijskih sistemov, ki služijo dolgoročni zanesljivi preskrbi s hrano; pri tem poudarja vodilno vlogo, ki bi jo na primer na tem področju lahko imela tehnološka platforma EU za raziskovanje ekološkega kmetijstva; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen študije, financirane iz javnih sredstev, namenjene zanesljivi preskrbi s hrano in ne enostranskim interesom industrije; spodbuja tudi naložbe v raziskave novih specifičnih tehnologij in obsežnih kmetijskih sistemov, ki služijo dolgoročni zanesljivi preskrbi s hrano; pri tem poudarja vodilno vlogo, ki bi jo na primer na tem področju lahko imela tehnološka platforma EU za raziskovanje ekološkega kmetijstva;

| 70. | poudarja pomen raziskav, pa tudi širjenja znanja, pridobljenega z raziskavami, do kmetij s pomočjo učinkovite kmetijske svetovalne službe, zlasti v državah v razvoju; poziva k povečanju kmetijskih raziskav in pridobivanju novega znanja; |
| --- | --- |

70.

poudarja pomen raziskav, pa tudi širjenja znanja, pridobljenega z raziskavami, do kmetij s pomočjo učinkovite kmetijske svetovalne službe, zlasti v državah v razvoju; poziva k povečanju kmetijskih raziskav in pridobivanju novega znanja;

| 71. | je zaskrbljen, ker bo lahko poudarjanje navzkrižne skladnosti v EU škodovalo raziskavam kmetijske proizvodnje in svetovanju; poudarja, da je potrebno oboje; |
| --- | --- |

71.

je zaskrbljen, ker bo lahko poudarjanje navzkrižne skladnosti v EU škodovalo raziskavam kmetijske proizvodnje in svetovanju; poudarja, da je potrebno oboje;

| 72. | poziva k hitrejšemu programu raziskav in razvoja na področju sonaravnega, okolju prilagojenega in energetsko učinkovitega kmetijstva; spodbuja države članice, naj podprejo raziskave za povečanje produktivnosti glede na uporabo v kmetijstvu; se zaveda zaskrbljenosti potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

72.

poziva k hitrejšemu programu raziskav in razvoja na področju sonaravnega, okolju prilagojenega in energetsko učinkovitega kmetijstva; spodbuja države članice, naj podprejo raziskave za povečanje produktivnosti glede na uporabo v kmetijstvu; se zaveda zaskrbljenosti potrošnikov v EU;

Trajnostno svetovno kmetijstvo

| 73. | je zaskrbljen zaradi spreminjanja vremenskih vzorcev, ki jih povzročajo podnebne spremembe, zaradi česar bodo po predvidevanjih suše in poplave pogostejše ter bodo negativno vplivale na donos pridelka ter predvidljivost svetovne kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

73.

je zaskrbljen zaradi spreminjanja vremenskih vzorcev, ki jih povzročajo podnebne spremembe, zaradi česar bodo po predvidevanjih suše in poplave pogostejše ter bodo negativno vplivale na donos pridelka ter predvidljivost svetovne kmetijske proizvodnje;

| 74. | je zaskrbljen, da bi izvajanje predlogov za nadaljnje zmanjšanje toplogrednih plinov v EU lahko škodljivo vplivalo na pridelavo hrane v EU, zlasti na živinorejo; |
| --- | --- |

74.

je zaskrbljen, da bi izvajanje predlogov za nadaljnje zmanjšanje toplogrednih plinov v EU lahko škodljivo vplivalo na pridelavo hrane v EU, zlasti na živinorejo;

| 75. | se zaveda, da je treba izboljšati energijsko učinkovitost kmetijskega sektorja, ki ustvarja velik delež skupnih emisij CO2; |
| --- | --- |

75.

se zaveda, da je treba izboljšati energijsko učinkovitost kmetijskega sektorja, ki ustvarja velik delež skupnih emisij CO2;

| 76. | meni, da bi lahko povečanje proizvodnje biogoriv in bioenergije pozitivno vplivalo na kmetijski sektor in na živilskopredelovalni sektor, ki trpita zaradi visokih cen vhodnih surovin, kot so gnojila, pesticidi in dizelsko gorivo, pa tudi stroški prevoza in predelave; |
| --- | --- |

76.

meni, da bi lahko povečanje proizvodnje biogoriv in bioenergije pozitivno vplivalo na kmetijski sektor in na živilskopredelovalni sektor, ki trpita zaradi visokih cen vhodnih surovin, kot so gnojila, pesticidi in dizelsko gorivo, pa tudi stroški prevoza in predelave;

| 77. | priznava, da kmetijski sektor podpira preživetje večine prebivalstva v številnih državah v razvoju ter tako spodbuja te države, da razvijejo mehanizem stabilnih in preglednih kmetijskih politik, ki bodo zagotavljale dolgoročno načrtovanje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

77.

priznava, da kmetijski sektor podpira preživetje večine prebivalstva v številnih državah v razvoju ter tako spodbuja te države, da razvijejo mehanizem stabilnih in preglednih kmetijskih politik, ki bodo zagotavljale dolgoročno načrtovanje in trajnostni razvoj;

| 78. | poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinke večje proizvodnje bioenergije v EU in tretjih državah v zvezi s spremembo rabe zemljišč, cenami hrane in dostopom do živil; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinke večje proizvodnje bioenergije v EU in tretjih državah v zvezi s spremembo rabe zemljišč, cenami hrane in dostopom do živil;

| 79. | ponavlja, da spodbude za trajnostno pridelavo energetskih rastlin ne bi smele ogroziti proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

79.

ponavlja, da spodbude za trajnostno pridelavo energetskih rastlin ne bi smele ogroziti proizvodnje hrane;

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave ter razvoj za preprečevanje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki vključujejo tudi raziskave naslednje generacije biogoriv, zlasti uporabo energetskih rastlin z velikim donosom, okolju neškodljivih in kolikor je le mogoče učinkovitih gnojil, novih kmetijskih tehnologij s čim manjšimi negativnimi vplivi na rabo tal, razvoj novih rastlinskih vrst, odpornih na spremembe vremenskih pojavov in s tem povezanih bolezni, ter raziskave načinov uporabe odpadkov v kmetijstvu; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave ter razvoj za preprečevanje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki vključujejo tudi raziskave naslednje generacije biogoriv, zlasti uporabo energetskih rastlin z velikim donosom, okolju neškodljivih in kolikor je le mogoče učinkovitih gnojil, novih kmetijskih tehnologij s čim manjšimi negativnimi vplivi na rabo tal, razvoj novih rastlinskih vrst, odpornih na spremembe vremenskih pojavov in s tem povezanih bolezni, ter raziskave načinov uporabe odpadkov v kmetijstvu;

| 81. | je prepričan, da so potrebne nadaljnje raziskave na področju kmetijstvu, da se poveča trajnostna produktivnost kmetij, in poziva države članice, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih v tem smislu ponuja sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter sprejmejo ukrepe, ki bodo povečali kmetijsko proizvodnjo na trajnosten in energijsko učinkovit način; |
| --- | --- |

81.

je prepričan, da so potrebne nadaljnje raziskave na področju kmetijstvu, da se poveča trajnostna produktivnost kmetij, in poziva države članice, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih v tem smislu ponuja sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter sprejmejo ukrepe, ki bodo povečali kmetijsko proizvodnjo na trajnosten in energijsko učinkovit način;

*

- *

| 82. | naroči predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

82.

naroči predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 621.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0229.

(3)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 201.

(4)  Raziskava Agri Aware TNS/Mrbi, izvedena na Irskem avgusta 2008.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/23

---

Možnosti za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbe

P6_TA(2009)0007

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o možnostih za razvoj civilnega dialoga v okviru Lizbonske pogodbe (2008/2067(INI))

(2010/C 46 E/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane v Lizboni dne 13. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane v Lizboni dne 13. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (1),

| — | ob upoštevanju številnih resolucij glede tematike civilne družbe, ki jih je sprejel v sedanjem zakonodajnem obdobju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih resolucij glede tematike civilne družbe, ki jih je sprejel v sedanjem zakonodajnem obdobju,

| — | ob upoštevanju zaključkov delavnice, ki jo je organiziral Odbor za ustavne zadeve in je potekala s predstavniki civilne družbe 3. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov delavnice, ki jo je organiziral Odbor za ustavne zadeve in je potekala s predstavniki civilne družbe 3. junija 2008,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0475/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0475/2008),

| A. | ker demokratična in državljanom prijazna Evropska unija predpostavlja tesno sodelovanje institucij EU in držav članic s civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

A.

ker demokratična in državljanom prijazna Evropska unija predpostavlja tesno sodelovanje institucij EU in držav članic s civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni,

| B. | ker je odprtost institucij EU ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih institucij za dialog in sodelovanje z državljankami in državljani ter organizacijami civilne družbe osnovni pogoj za pravno ureditev in upravljanje na vseh ravneh, |
| --- | --- |

B.

ker je odprtost institucij EU ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih institucij za dialog in sodelovanje z državljankami in državljani ter organizacijami civilne družbe osnovni pogoj za pravno ureditev in upravljanje na vseh ravneh,

| C. | ker Lizbonska pogodba krepi pravice državljanov EU v odnosu do Unije, saj državljanom in združenjem, ki zastopajo civilno družbo, olajšuje udeležbo pri razpravah o „Evropi državljank in državljanov“, |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba krepi pravice državljanov EU v odnosu do Unije, saj državljanom in združenjem, ki zastopajo civilno družbo, olajšuje udeležbo pri razpravah o „Evropi državljank in državljanov“,

| D. | ker aktualne določbe, ki prav tako izhajajo iz Lizbonske pogodbe, sicer ustvarjajo ustrezen pravni okvir za civilni dialog na evropski ravni, vendar njihova uporaba v praksi ni vedno ustrezno zastavljena, |
| --- | --- |

D.

ker aktualne določbe, ki prav tako izhajajo iz Lizbonske pogodbe, sicer ustvarjajo ustrezen pravni okvir za civilni dialog na evropski ravni, vendar njihova uporaba v praksi ni vedno ustrezno zastavljena,

| E. | ker so civilne družbe v 27 državah članicah na različnih stopnjah razvoja in v različni meri izkoriščajo možnosti za udeležbo v participativni demokraciji, zakonodajnem procesu in dialogu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, |
| --- | --- |

E.

ker so civilne družbe v 27 državah članicah na različnih stopnjah razvoja in v različni meri izkoriščajo možnosti za udeležbo v participativni demokraciji, zakonodajnem procesu in dialogu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi,

| F. | ker se izraz „civilna družba“ nanaša na številne nevladne in neprofitne organizacije, ki so jih prostovoljno ustanovili državljani in so prisotne v javnem življenju ter so na podlagi etničnih, kulturnih, političnih, znanstvenih, verskih ali filantropskih načel izraz interesov, zamisli in ideologij njihovih članov in drugih ljudi, |
| --- | --- |

F.

ker se izraz „civilna družba“ nanaša na številne nevladne in neprofitne organizacije, ki so jih prostovoljno ustanovili državljani in so prisotne v javnem življenju ter so na podlagi etničnih, kulturnih, političnih, znanstvenih, verskih ali filantropskih načel izraz interesov, zamisli in ideologij njihovih članov in drugih ljudi,

| G. | ker se mnenja o vprašanju določitve reprezentativnega značaja organizacij civilne družbe razhajajo in dejavnosti ter učinkovitost nekaterih organizacij pri uveljavljanju svojih stališč ne ustrezajo vedno obsegu njihove reprezentativnosti, |
| --- | --- |

G.

ker se mnenja o vprašanju določitve reprezentativnega značaja organizacij civilne družbe razhajajo in dejavnosti ter učinkovitost nekaterih organizacij pri uveljavljanju svojih stališč ne ustrezajo vedno obsegu njihove reprezentativnosti,

| H. | ker so različne institucije EU izbrale različne pristope v zvezi s civilnim dialogom, |
| --- | --- |

H.

ker so različne institucije EU izbrale različne pristope v zvezi s civilnim dialogom,

| 1. | pozdravlja prispevek EU k razvoju civilnega dialoga na evropski ravni, pa tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prispevek EU k razvoju civilnega dialoga na evropski ravni, pa tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državah članicah;

| 2. | poudarja, da ima civilna družba v Evropi pomembno vlogo pri evropskem integracijskem procesu, saj evropskim institucijam posreduje stališča in zahteve državljank in državljanov EU; izpostavlja pomen strokovnega znanja, ki ga institucijam ponujajo predstavniki civilne družbe, in poudarja pomen vloge obveščanja in ozaveščanja o civilnem dialogu, zlasti pri spodbujanju in posredovanju ukrepov in ciljev EU, pri vzpostavljanju mreže za sodelovanje v Evropi ter krepitvi evropske identitete in prepoznavnosti v civilni družbi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da ima civilna družba v Evropi pomembno vlogo pri evropskem integracijskem procesu, saj evropskim institucijam posreduje stališča in zahteve državljank in državljanov EU; izpostavlja pomen strokovnega znanja, ki ga institucijam ponujajo predstavniki civilne družbe, in poudarja pomen vloge obveščanja in ozaveščanja o civilnem dialogu, zlasti pri spodbujanju in posredovanju ukrepov in ciljev EU, pri vzpostavljanju mreže za sodelovanje v Evropi ter krepitvi evropske identitete in prepoznavnosti v civilni družbi;

| 3. | poudarja, da so za uresničevanje političnih ciljev in projektov Evropske unije potrebni obširnejša javna razprava, učinkovitejši civilni dialog in okrepljena politična zavest; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so za uresničevanje političnih ciljev in projektov Evropske unije potrebni obširnejša javna razprava, učinkovitejši civilni dialog in okrepljena politična zavest;

| 4. | opozarja na svoja posebna prizadevanja v okviru civilnega dialoga in na pomen, ki je temu dialogu namenjen v Lizbonski pogodbi, kjer mu je dodeljeno mesto nadrejenega načela, po katerem se ravnajo vse dejavnosti EU; |
| --- | --- |

4.

opozarja na svoja posebna prizadevanja v okviru civilnega dialoga in na pomen, ki je temu dialogu namenjen v Lizbonski pogodbi, kjer mu je dodeljeno mesto nadrejenega načela, po katerem se ravnajo vse dejavnosti EU;

| 5. | pozdravlja spodbujanje reprezentativne in participativne demokracije na podlagi določb Lizbonske pogodbe glede pobude državljanov, ki omogoča, da milijon državljank in državljanov iz več držav članic lahko pozove Komisijo k pripravi zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja spodbujanje reprezentativne in participativne demokracije na podlagi določb Lizbonske pogodbe glede pobude državljanov, ki omogoča, da milijon državljank in državljanov iz več držav članic lahko pozove Komisijo k pripravi zakonodajnega predloga;

| 6. | poziva institucije EU in nacionalne, regionalne ter lokalne oblasti v državah članicah, naj obstoječi pravni okvir in najboljše prakse kar najbolje uporabijo za razvijanje dialoga z državljankami in državljani ter organizacijami civilne družbe; zlasti meni, naj bi informacijske pisarne Parlamenta v vsaki državi članici imele dejavno vlogo pri spodbujanju, organizaciji in upravljanju forumov, ki vsaj enkrat letno potekajo med Parlamentom in predstavniki civilne družbe v državah članicah, in poudarja pomen redne udeležbe poslancev Parlamenta na teh forumih, in sicer tako poslancev iz zadevne države članice kot tudi iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

6.

poziva institucije EU in nacionalne, regionalne ter lokalne oblasti v državah članicah, naj obstoječi pravni okvir in najboljše prakse kar najbolje uporabijo za razvijanje dialoga z državljankami in državljani ter organizacijami civilne družbe; zlasti meni, naj bi informacijske pisarne Parlamenta v vsaki državi članici imele dejavno vlogo pri spodbujanju, organizaciji in upravljanju forumov, ki vsaj enkrat letno potekajo med Parlamentom in predstavniki civilne družbe v državah članicah, in poudarja pomen redne udeležbe poslancev Parlamenta na teh forumih, in sicer tako poslancev iz zadevne države članice kot tudi iz drugih držav članic;

| 7. | poziva institucije EU, naj v civilni dialog vključijo vse zainteresirane predstavnike civilne družbe; meni, da je pri tem treba zlasti upoštevati glas mladih Evropejcev, ki bodo zasnovali jutrišnjo EU in prevzeli odgovornost zanjo; |
| --- | --- |

7.

poziva institucije EU, naj v civilni dialog vključijo vse zainteresirane predstavnike civilne družbe; meni, da je pri tem treba zlasti upoštevati glas mladih Evropejcev, ki bodo zasnovali jutrišnjo EU in prevzeli odgovornost zanjo;

| 8. | poziva institucije EU, naj poskrbijo, da bodo pri civilnem dialogu lahko dejavno, enakopravno in brez diskriminacije sodelovale vse državljanke in vsi državljani EU - ženske in moški, stari in mladi, iz mest ali podeželja - in zlasti, da bodo na teh forumih pripadniki jezikovnih manjšin lahko uporabljali svoj materni jezik; opozarja, da mora EU v zvezi s tem prispevati k uresničevanju načela o enakopravnosti žensk in moških ter pri uveljavljanju tega načela v državah članicah in izven EU delovati kot zgled; |
| --- | --- |

8.

poziva institucije EU, naj poskrbijo, da bodo pri civilnem dialogu lahko dejavno, enakopravno in brez diskriminacije sodelovale vse državljanke in vsi državljani EU - ženske in moški, stari in mladi, iz mest ali podeželja - in zlasti, da bodo na teh forumih pripadniki jezikovnih manjšin lahko uporabljali svoj materni jezik; opozarja, da mora EU v zvezi s tem prispevati k uresničevanju načela o enakopravnosti žensk in moških ter pri uveljavljanju tega načela v državah članicah in izven EU delovati kot zgled;

| 9. | poziva institucije EU, naj v medinstitucionalnem sporazumu sprejmejo zavezujoče smernice za imenovanje predstavnikov civilne družbe, glede metod za pripravo posvetovanj in glede njihovega financiranja v skladu s splošnimi načeli in minimalnimi standardi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (2); poudarja, da bi v ta namen vse institucije EU morale voditi posodobljene registre vseh pomembnih nevladnih organizacij, ne glede na to, ali so dejavne v državah članicah in/ali so osredotočene na institucije EU; |
| --- | --- |

9.

poziva institucije EU, naj v medinstitucionalnem sporazumu sprejmejo zavezujoče smernice za imenovanje predstavnikov civilne družbe, glede metod za pripravo posvetovanj in glede njihovega financiranja v skladu s splošnimi načeli in minimalnimi standardi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (2); poudarja, da bi v ta namen vse institucije EU morale voditi posodobljene registre vseh pomembnih nevladnih organizacij, ne glede na to, ali so dejavne v državah članicah in/ali so osredotočene na institucije EU;

| 10. | poziva institucije EU, naj civilni dialog zastavijo kot nalogo za vse generalne direktorate Komisije, vse delovne skupine Sveta in vse odbore Evropskega parlamenta, ob uporabi preglednih postopkov in ohranjanju uravnoteženega odnosa med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

10.

poziva institucije EU, naj civilni dialog zastavijo kot nalogo za vse generalne direktorate Komisije, vse delovne skupine Sveta in vse odbore Evropskega parlamenta, ob uporabi preglednih postopkov in ohranjanju uravnoteženega odnosa med javnim in zasebnim sektorjem;

| 11. | poziva institucije EU, naj tesneje sodelujejo pri razvoju civilnega dialoga in promociji dejavnega evropskega mišljenja med državljankami in državljani EU, da se omogočijo boljša komunikacija, pretok informacij in usklajevanje v zvezi z ukrepi za posvetovanje z javnostjo; ugotavlja, da bi bila v zvezi s tem redna srečanja civilne družbe in komisarjev na forumih v državah članicah zelo zaželena za zmanjšanje prepada med EU in evropskimi državljani; |
| --- | --- |

11.

poziva institucije EU, naj tesneje sodelujejo pri razvoju civilnega dialoga in promociji dejavnega evropskega mišljenja med državljankami in državljani EU, da se omogočijo boljša komunikacija, pretok informacij in usklajevanje v zvezi z ukrepi za posvetovanje z javnostjo; ugotavlja, da bi bila v zvezi s tem redna srečanja civilne družbe in komisarjev na forumih v državah članicah zelo zaželena za zmanjšanje prepada med EU in evropskimi državljani;

| 12. | poziva Svet, naj olajša in poenostavi dostop do svojega postopanja, saj je to osnovni pogoj za začetek pristnega dialoga s civilno družbo; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj olajša in poenostavi dostop do svojega postopanja, saj je to osnovni pogoj za začetek pristnega dialoga s civilno družbo;

| 13. | poudarja pomen napredne evropske komunikacijske politike pri zagotavljanju novih sredstev in načinov za komunikacijo z državljankami in državljani EU (ob uporabi spleta, elektronskih tehnologij in sodobnih avdiovizualnih tehnologij); |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen napredne evropske komunikacijske politike pri zagotavljanju novih sredstev in načinov za komunikacijo z državljankami in državljani EU (ob uporabi spleta, elektronskih tehnologij in sodobnih avdiovizualnih tehnologij);

| 14. | se zavzema za nadaljevanje dela v zvezi z že obstoječimi in zanesljivimi ukrepi EU za boljšo vključenost civilne družbe v proces evropske integracije, kot so na primer Evropa iz satelita, Agora državljanov, tematski državljanski forumi (npr. Tvoja Evropa), razprave na spletu itd.; |
| --- | --- |

14.

se zavzema za nadaljevanje dela v zvezi z že obstoječimi in zanesljivimi ukrepi EU za boljšo vključenost civilne družbe v proces evropske integracije, kot so na primer Evropa iz satelita, Agora državljanov, tematski državljanski forumi (npr. Tvoja Evropa), razprave na spletu itd.;

| 15. | opozarja zlasti na pomen profesionalnih javnomnenjskih raziskav v Evropi za prepoznavnost in boljše razumevanje potreb in pričakovanj državljank ter državljanov EU v zvezi z delovanjem Unije; spodbuja institucije EU in civilno družbo v državah članicah, naj ta pričakovanja upoštevajo pri medsebojnem sodelovanju in razpravah; |
| --- | --- |

15.

opozarja zlasti na pomen profesionalnih javnomnenjskih raziskav v Evropi za prepoznavnost in boljše razumevanje potreb in pričakovanj državljank ter državljanov EU v zvezi z delovanjem Unije; spodbuja institucije EU in civilno družbo v državah članicah, naj ta pričakovanja upoštevajo pri medsebojnem sodelovanju in razpravah;

| 16. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe v državah članicah, naj spodbujajo civilni dialog, zlasti v tistih državah in regijah ter na tistih področjih, kjer še ni popolnoma razvit ali uresničen; te organe nadalje poziva, naj dejavno spodbujajo razvoj regionalnega sodelovanja civilne družbe med državami članicami in čezmejne pobude; meni, da bi bilo prav tako treba preučiti oblikovanje grozdov v državah članicah kot način spodbujanja izmenjave zamisli in izkušenj znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe v državah članicah, naj spodbujajo civilni dialog, zlasti v tistih državah in regijah ter na tistih področjih, kjer še ni popolnoma razvit ali uresničen; te organe nadalje poziva, naj dejavno spodbujajo razvoj regionalnega sodelovanja civilne družbe med državami članicami in čezmejne pobude; meni, da bi bilo prav tako treba preučiti oblikovanje grozdov v državah članicah kot način spodbujanja izmenjave zamisli in izkušenj znotraj Evropske unije;

| 17. | poziva predstavnike evropske družbe, naj dejavno sodelujejo pri civilnem dialogu in oblikovanju evropskih programov ter politik, ki vplivajo na postopek odločanja; |
| --- | --- |

17.

poziva predstavnike evropske družbe, naj dejavno sodelujejo pri civilnem dialogu in oblikovanju evropskih programov ter politik, ki vplivajo na postopek odločanja;

| 18. | spodbuja državljanke in državljane EU, naj v večji meri sodelujejo pri evropskih razpravah in diskusijah ter se udeležijo bližajočih se volitev v Evropski parlament; |
| --- | --- |

18.

spodbuja državljanke in državljane EU, naj v večji meri sodelujejo pri evropskih razpravah in diskusijah ter se udeležijo bližajočih se volitev v Evropski parlament;

| 19. | opozarja, da so za dialog z državljankami in državljani na vseh ravneh, torej evropski, nacionalni, regionalni in lokalni, potrebna ustrezna finančna sredstva, in poziva organe, ki sodelujejo pri tem dialogu in so zanj odgovorni, naj sredstva zagotovijo; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da so za dialog z državljankami in državljani na vseh ravneh, torej evropski, nacionalni, regionalni in lokalni, potrebna ustrezna finančna sredstva, in poziva organe, ki sodelujejo pri tem dialogu in so zanj odgovorni, naj sredstva zagotovijo;

| 20. | poudarja, da je poleg dialoga s civilno družbo potreben tudi odprt, pregleden in reden dialog med EU ter cerkvami in verskimi skupnostmi, kot je predvideno v Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je poleg dialoga s civilno družbo potreben tudi odprt, pregleden in reden dialog med EU ter cerkvami in verskimi skupnostmi, kot je predvideno v Lizbonski pogodbi;

| 21. | priporoča institucijam EU, naj skupaj razpolagajo z informacijami o zastopstvu in področjih dejavnosti organizacij civilne družbe v Evropi, na primer v obliki javne in uporabnikom prijazne zbirke podatkov; |
| --- | --- |

21.

priporoča institucijam EU, naj skupaj razpolagajo z informacijami o zastopstvu in področjih dejavnosti organizacij civilne družbe v Evropi, na primer v obliki javne in uporabnikom prijazne zbirke podatkov;

| 22. | poziva Komisijo, naj poda nov predlog za evropska združenja, tako da se bodo evropske organizacije civilne družbe lahko sklicevale na skupno pravno podlago; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj poda nov predlog za evropska združenja, tako da se bodo evropske organizacije civilne družbe lahko sklicevale na skupno pravno podlago;

| 23. | naroča svojemu predsedniku, naj resolucijo posreduje parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |
| --- | --- |

23.

naroča svojemu predsedniku, naj resolucijo posreduje parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0055.

(2)  Glej sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2002 z naslovom „Krepitev kulture posvetovanja in dialoga – splošna načela in minimalni standardi za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi“ (KOM(2002)0704).

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/26

---

Prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju

P6_TA(2009)0008

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2008/2114(INI))

(2010/C 46 E/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti določb o ustanovitvi notranjega trga ter zagotavljanju svobode podjetjem v zvezi z opravljanjem storitev v ostalih državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti določb o ustanovitvi notranjega trga ter zagotavljanju svobode podjetjem v zvezi z opravljanjem storitev v ostalih državah članicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1) (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1) (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2) (Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2) (Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju),

| — | ob upoštevanju Direktive 97/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 1997 o spremembi Direktive 84/450/EGS o zavajajočem oglaševanju, tako da vključuje primerjalno oglaševanje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 97/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 1997 o spremembi Direktive 84/450/EGS o zavajajočem oglaševanju, tako da vključuje primerjalno oglaševanje (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 84/450/EGS z dne 10. septembra 1984 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o zavajajočem oglaševanju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 84/450/EGS z dne 10. septembra 1984 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o zavajajočem oglaševanju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (6) ter poročila Komisije z dne 18. novembra 2008 o uporabi navedene direktive (KOM(2008)0756), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (6) ter poročila Komisije z dne 18. novembra 2008 o uporabi navedene direktive (KOM(2008)0756),

| — | ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 27. novembra 2008 o kolektivnih odškodninah za potrošnike (KOM(2008)0794), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 27. novembra 2008 o kolektivnih odškodninah za potrošnike (KOM(2008)0794),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2007 o strategiji potrošniške politike EU 2007-2013 (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2007 o strategiji potrošniške politike EU 2007-2013 (KOM(2007)0099),

| — | ob upoštevanju več kot 400 peticij o zavajajočih podjetjih, ki ponujajo imeniške storitve, iz 24-ih držav članic in 19-ih tretjih držav, ki jih je prejel Odbor za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju več kot 400 peticij o zavajajočih podjetjih, ki ponujajo imeniške storitve, iz 24-ih držav članic in 19-ih tretjih držav, ki jih je prejel Odbor za peticije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve (7),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0514/2008),

| A. | ker je Komisijina strategija potrošniške politike EU 2007–2013 namenjena boljšemu spremljanju potrošniških trgov in nacionalnih potrošniških politik ter zlasti doseganju pravočasnega in enotnega prenosa Direktive o nepoštenih poslovnih praksah v nacionalno zakonodajo, |
| --- | --- |

A.

ker je Komisijina strategija potrošniške politike EU 2007–2013 namenjena boljšemu spremljanju potrošniških trgov in nacionalnih potrošniških politik ter zlasti doseganju pravočasnega in enotnega prenosa Direktive o nepoštenih poslovnih praksah v nacionalno zakonodajo,

| B. | ker Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah vključuje nov pristop na področju evropske potrošniške zakonodaje z zagotovitvijo maksimalnega usklajevanja za zaščito potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami, |
| --- | --- |

B.

ker Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah vključuje nov pristop na področju evropske potrošniške zakonodaje z zagotovitvijo maksimalnega usklajevanja za zaščito potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami,

| C. | ker Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju kodificira Direktivo 84/450/EGS in zlasti njene spremembe, uvedene z Direktivo 97/55/ES, ter omejuje njeno področje delovanja na poslovanje med podjetji, |
| --- | --- |

C.

ker Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju kodificira Direktivo 84/450/EGS in zlasti njene spremembe, uvedene z Direktivo 97/55/ES, ter omejuje njeno področje delovanja na poslovanje med podjetji,

| D. | ker je področje delovanja Direktive o nepoštenih poslovnih praksah omejeno na poslovanje med podjetji in potrošniki ter ne pokriva vseh poslovnih praks, temveč le tiste, ki veljajo za nepoštene; ker je navedena direktiva omejena na poslovne prakse, ki lahko škodujejo gospodarskim interesom potrošnikov, ne zahteva pa prilagajanja nacionalne zakonodaje za zaščito podjetij pred nepoštenimi poslovnimi praksami drugih podjetij, |
| --- | --- |

D.

ker je področje delovanja Direktive o nepoštenih poslovnih praksah omejeno na poslovanje med podjetji in potrošniki ter ne pokriva vseh poslovnih praks, temveč le tiste, ki veljajo za nepoštene; ker je navedena direktiva omejena na poslovne prakse, ki lahko škodujejo gospodarskim interesom potrošnikov, ne zahteva pa prilagajanja nacionalne zakonodaje za zaščito podjetij pred nepoštenimi poslovnimi praksami drugih podjetij,

| E. | ker tri države članice Komisiji niso sporočile sprejetih ukrepov za prenos Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, in sicer Nemčija, Španija in Luksemburg; ker je Sodišče Evropskih skupnosti prejelo tri zahteve za predhodno odločanje glede skladnosti nacionalnih ukrepov z Direktivo o nepoštenih poslovnih praksah; ker Komisija meni, da je bil v nekaterih državah ugotovljen neprimeren prenos, |
| --- | --- |

E.

ker tri države članice Komisiji niso sporočile sprejetih ukrepov za prenos Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, in sicer Nemčija, Španija in Luksemburg; ker je Sodišče Evropskih skupnosti prejelo tri zahteve za predhodno odločanje glede skladnosti nacionalnih ukrepov z Direktivo o nepoštenih poslovnih praksah; ker Komisija meni, da je bil v nekaterih državah ugotovljen neprimeren prenos,

| F. | ker Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah ter Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju državam članicam dopuščata precejšno diskrecijo glede pravnih sredstev in kazni za kršitev njunih določb, |
| --- | --- |

F.

ker Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah ter Direktiva o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju državam članicam dopuščata precejšno diskrecijo glede pravnih sredstev in kazni za kršitev njunih določb,

| G. | ker ni zadosti učinkovitih pravnih sredstev za kršitve Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, pa tudi za kršitve njenega izvajanja, kar med drugim dokazujejo podjetja, ki ponujajo imeniške storitve in ki se poslužujejo zavajajočih praks, |
| --- | --- |

G.

ker ni zadosti učinkovitih pravnih sredstev za kršitve Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, pa tudi za kršitve njenega izvajanja, kar med drugim dokazujejo podjetja, ki ponujajo imeniške storitve in ki se poslužujejo zavajajočih praks,

Uvod

| 1. | poudarja pomen Direktive o nepoštenih poslovnih praksah in Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju pri ustvarjanju večjega zaupanja potrošnikov in trgovcev v izvajanje čezmejnih transakcij in zagotavljanju večje pravne varnosti za podjetja glede dopustnosti različnih poslovnih praks in oglaševanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen Direktive o nepoštenih poslovnih praksah in Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju pri ustvarjanju večjega zaupanja potrošnikov in trgovcev v izvajanje čezmejnih transakcij in zagotavljanju večje pravne varnosti za podjetja glede dopustnosti različnih poslovnih praks in oglaševanja na notranjem trgu;

| 2. | izpostavlja Direktivo o nepoštenih poslovnih praksah kot glavni predpis na področju potrošniške zakonodaje EU, katere prenos, izvajanje in izvrševanje bo glavni vir za nadaljnji razvoj potrošniške zakonodaje EU ter celostni razvoj potenciala notranjega trga, razvoj čezmejne trgovine in elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

2.

izpostavlja Direktivo o nepoštenih poslovnih praksah kot glavni predpis na področju potrošniške zakonodaje EU, katere prenos, izvajanje in izvrševanje bo glavni vir za nadaljnji razvoj potrošniške zakonodaje EU ter celostni razvoj potenciala notranjega trga, razvoj čezmejne trgovine in elektronskega trgovanja;

| 3. | meni, da so primeren prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive o nepoštenih poslovnih praksah ter Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju bistvenega pomena za doseg ciljev teh direktiv, zlasti zaradi razlik v sistemih izvrševanja in načinih izvajanja držav članic, zapletenosti nekaterih pravnih pojmov iz direktiv, mnogovrstnih in obširnih veljavnih nacionalnih pravil, ki urejajo nepoštene poslovne prakse in oglaševanje, ter širokega obsega uporabe teh direktiv; |
| --- | --- |

3.

meni, da so primeren prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive o nepoštenih poslovnih praksah ter Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju bistvenega pomena za doseg ciljev teh direktiv, zlasti zaradi razlik v sistemih izvrševanja in načinih izvajanja držav članic, zapletenosti nekaterih pravnih pojmov iz direktiv, mnogovrstnih in obširnih veljavnih nacionalnih pravil, ki urejajo nepoštene poslovne prakse in oglaševanje, ter širokega obsega uporabe teh direktiv;

| 4. | ob sklicevanju na uvodno izjavo 8 Direktive o nepoštenih poslovnih praksah poziva Komisijo, naj preuči potrebo po varstvu malih in srednjih podjetij pred agresivnimi poslovnimi praksami ter po potrebi uvede ustrezne nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

4.

ob sklicevanju na uvodno izjavo 8 Direktive o nepoštenih poslovnih praksah poziva Komisijo, naj preuči potrebo po varstvu malih in srednjih podjetij pred agresivnimi poslovnimi praksami ter po potrebi uvede ustrezne nadaljnje ukrepe;

Kodifikacija in izvajanje

| 5. | pozdravlja prizadevanja Komisije za pomoč državam članicam pri prenosu obeh direktiv; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prizadevanja Komisije za pomoč državam članicam pri prenosu obeh direktiv;

| 6. | je seznanjen, da je bil člen 3a(2) Direktive 84/450/EGS, kot je bil spremenjen z Direktivo 97/55/ES, o primerjavi, ki se nanaša na posebno ponudbo, črtan in da ni omenjen ne v Direktivi o nepoštenih poslovnih praksah ne v Direktivi o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; obžaluje nejasnost glede posledic črtanja tega člena za poslovanje med podjetji in potrošniki, ki se zlasti kaže prek različnih pristopov držav članic, da bi v nacionalnih zakonih ohranile že veljavne določbe za izvajanje člena 3a(2) Direktive 84/450/EGS, kot je bila spremenjena z Direktivo 97/55/ES, po sprejetju Direktive o nepoštenih poslovnih praksah; poziva države članice, naj s pomočjo Komisije to raziščejo in sprejmejo možne nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen, da je bil člen 3a(2) Direktive 84/450/EGS, kot je bil spremenjen z Direktivo 97/55/ES, o primerjavi, ki se nanaša na posebno ponudbo, črtan in da ni omenjen ne v Direktivi o nepoštenih poslovnih praksah ne v Direktivi o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; obžaluje nejasnost glede posledic črtanja tega člena za poslovanje med podjetji in potrošniki, ki se zlasti kaže prek različnih pristopov držav članic, da bi v nacionalnih zakonih ohranile že veljavne določbe za izvajanje člena 3a(2) Direktive 84/450/EGS, kot je bila spremenjena z Direktivo 97/55/ES, po sprejetju Direktive o nepoštenih poslovnih praksah; poziva države članice, naj s pomočjo Komisije to raziščejo in sprejmejo možne nadaljnje ukrepe;

| 7. | meni, da bi morala Komisija bodisi predložiti predlog za spremembo Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, tako da bo vključevala „črni seznam“ praks, ki v vseh okoliščinah štejejo za zavajajoče, bodisi razširiti področje uporabe Direktive o nepoštenih poslovnih praksah na poslovanje med podjetji, posebej glede točke 21 njene Priloge I; poziva Komisijo, da do decembra 2009 poroča o sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morala Komisija bodisi predložiti predlog za spremembo Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, tako da bo vključevala „črni seznam“ praks, ki v vseh okoliščinah štejejo za zavajajoče, bodisi razširiti področje uporabe Direktive o nepoštenih poslovnih praksah na poslovanje med podjetji, posebej glede točke 21 njene Priloge I; poziva Komisijo, da do decembra 2009 poroča o sprejetih ukrepih;

| 8. | ugotavlja, da je več držav članic pri prenosu in izvajanju Direktive o nepoštenih poslovnih praksah v njihovih pravnih sistemih razčlenilo „črni seznam“ iz Priloge I navedene direktive; meni, da razdelitev „črnega seznama“ na različne dele nacionalne zakonodaje povzroča zmedo za podjetja ter lahko privede do izkrivljanj pri uporabi Direktive o nepoštenih poslovnih praksah; poziva Komisijo k sodelovanju z državami članicami pri prilagajanju njihove nacionalne zakonodaje, tako da bodo „črni seznami“ vidni in čim bolj uporabni za potrošnike; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je več držav članic pri prenosu in izvajanju Direktive o nepoštenih poslovnih praksah v njihovih pravnih sistemih razčlenilo „črni seznam“ iz Priloge I navedene direktive; meni, da razdelitev „črnega seznama“ na različne dele nacionalne zakonodaje povzroča zmedo za podjetja ter lahko privede do izkrivljanj pri uporabi Direktive o nepoštenih poslovnih praksah; poziva Komisijo k sodelovanju z državami članicami pri prilagajanju njihove nacionalne zakonodaje, tako da bodo „črni seznami“ vidni in čim bolj uporabni za potrošnike;

| 9. | poziva države članice, naj pregledajo svoje pravne sisteme, da bi preprečile možno prekrivanje med pravili, sprejetimi v prenosu Direktive o nepoštenih poslovnih praksah in Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju ter že veljavnimi nacionalnimi pravili, in tako zagotovijo večjo jasnost glede procesa prenosa za potrošnike in podjetja; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj pregledajo svoje pravne sisteme, da bi preprečile možno prekrivanje med pravili, sprejetimi v prenosu Direktive o nepoštenih poslovnih praksah in Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju ter že veljavnimi nacionalnimi pravili, in tako zagotovijo večjo jasnost glede procesa prenosa za potrošnike in podjetja;

| 10. | poziva države članice, naj svoja prizadevanja osredotočijo na sam prenos, izvajanje in izvrševanje teh direktiv ter zagotovijo, da se bodo spoštovale vse pomembne nacionalne sodne odločbe in odločitve Sodišča Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj svoja prizadevanja osredotočijo na sam prenos, izvajanje in izvrševanje teh direktiv ter zagotovijo, da se bodo spoštovale vse pomembne nacionalne sodne odločbe in odločitve Sodišča Evropskih skupnosti;

| 11. | meni, da pri čezmejnih transakcijah potrošnike in podjetja ovirajo nepravilnosti ali zamude pri prenosu direktiv v državah članicah; |
| --- | --- |

11.

meni, da pri čezmejnih transakcijah potrošnike in podjetja ovirajo nepravilnosti ali zamude pri prenosu direktiv v državah članicah;

Izvajanje in uveljavljanje

| 12. | ugotavlja, da so nekatere države članice predvidele, da lahko le nekateri izvršilni organi izvajajo nacionalne predpise, sprejete v okviru izvajanja Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, ter niso omogočile neposredne pravice do odškodnine potrošnikom, ki tako niso upravičeni do vložitve odškodninskih zahtevkov za škodo, nastalo zaradi nepoštenih poslovnih praks; poziva države članice, ki tega še niso naredile, naj razmislijo o nujnosti, da se potrošnikom zagotovi neposredna pravica do odškodnine, da bi jim tako zagotovile zadostno zaščito pred nepoštenimi poslovnimi praksami; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so nekatere države članice predvidele, da lahko le nekateri izvršilni organi izvajajo nacionalne predpise, sprejete v okviru izvajanja Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, ter niso omogočile neposredne pravice do odškodnine potrošnikom, ki tako niso upravičeni do vložitve odškodninskih zahtevkov za škodo, nastalo zaradi nepoštenih poslovnih praks; poziva države članice, ki tega še niso naredile, naj razmislijo o nujnosti, da se potrošnikom zagotovi neposredna pravica do odškodnine, da bi jim tako zagotovile zadostno zaščito pred nepoštenimi poslovnimi praksami;

| 13. | pozdravlja rezultate akcij Komisije „EU-Sweep“ za letalske družbe ter melodije za mobilne telefone kot prvega koraka k boljšemu spremljanju izvajanja in izvrševanja zakonodaje o notranjem trgu; v zvezi s tem poudarja potrebo po izvajanju razširjenih pregledov v rednih časovnih presledkih; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov zbere podobne podatke o izvajanju notranjega trga v drugih ključnih sektorjih notranjega trga; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja rezultate akcij Komisije „EU-Sweep“ za letalske družbe ter melodije za mobilne telefone kot prvega koraka k boljšemu spremljanju izvajanja in izvrševanja zakonodaje o notranjem trgu; v zvezi s tem poudarja potrebo po izvajanju razširjenih pregledov v rednih časovnih presledkih; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov zbere podobne podatke o izvajanju notranjega trga v drugih ključnih sektorjih notranjega trga;

| 14. | spodbuja Komisijo, naj razvije učinkovitejša orodja za spremljanje izvajanja, kot so akcije „sweep“, tako da bo mogoče izboljšati izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov; poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost vključitve akcij „sweep“ v mehanizme za spremljanje v okviru točkovnih tabel za potrošnike; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Komisijo, naj razvije učinkovitejša orodja za spremljanje izvajanja, kot so akcije „sweep“, tako da bo mogoče izboljšati izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov; poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost vključitve akcij „sweep“ v mehanizme za spremljanje v okviru točkovnih tabel za potrošnike;

| 15. | poziva vse države članice, naj tesno sodelujejo s Komisijo pri izvajanju njenih „sweep“ akcij in nadaljnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

15.

poziva vse države članice, naj tesno sodelujejo s Komisijo pri izvajanju njenih „sweep“ akcij in nadaljnjem ukrepanju;

| 16. | poudarja pomen razumnih, pravočasnih in točnih podatkov in informacij za ustrezno spremljanje trgov za potrošniško blago; opozarja na pomembno vlogo podjetniških in potrošniških organizacij pri zagotavljanju tovrstnih podatkov; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen razumnih, pravočasnih in točnih podatkov in informacij za ustrezno spremljanje trgov za potrošniško blago; opozarja na pomembno vlogo podjetniških in potrošniških organizacij pri zagotavljanju tovrstnih podatkov;

| 17. | poudarja pomen čezmejnega izvrševanja za delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj nadalje razvija uporabo mreže za sodelovanje na področju varstva potrošnikov tako, da bo mogoče izboljšati čezmejno izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov; poudarja potrebo po nadaljnjem povečanju osveščenosti o mreži evropskih potrošniških centrov; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen čezmejnega izvrševanja za delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj nadalje razvija uporabo mreže za sodelovanje na področju varstva potrošnikov tako, da bo mogoče izboljšati čezmejno izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov; poudarja potrebo po nadaljnjem povečanju osveščenosti o mreži evropskih potrošniških centrov;

| 18. | poziva države članice, naj čezmejnemu izvrševanju namenijo primerne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj čezmejnemu izvrševanju namenijo primerne človeške in finančne vire;

| 19. | poziva države članice in nacionalne sodne organe, naj okrepijo čezmejno sodelovanje na področju storitev zavajajočih podatkovnih baz; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice in nacionalne sodne organe, naj okrepijo čezmejno sodelovanje na področju storitev zavajajočih podatkovnih baz;

| 20. | pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev javno dostopne podatkovne zbirke o nacionalnih ukrepih, sprejetih v prenosu Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, sodni praksi in drugem zadevnem gradivu; poziva Komisijo, naj to zbirko podatkov dopolni s poročili o strokovnem spremljanju, ki na podlagi primerov iz zbirke podatkov oblikujejo konkretna priporočila za ukrepanje z namenom izboljšanja izvrševanja prava; nadalje poziva Komisijo, naj to podatkovno zbirko uporabi za vzpostavitev spletne strani enotne dostopne točke, kjer bodo lahko tako podjetja kot potrošniki pridobili informacije o veljavni zakonodaji v državah članicah; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev javno dostopne podatkovne zbirke o nacionalnih ukrepih, sprejetih v prenosu Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, sodni praksi in drugem zadevnem gradivu; poziva Komisijo, naj to zbirko podatkov dopolni s poročili o strokovnem spremljanju, ki na podlagi primerov iz zbirke podatkov oblikujejo konkretna priporočila za ukrepanje z namenom izboljšanja izvrševanja prava; nadalje poziva Komisijo, naj to podatkovno zbirko uporabi za vzpostavitev spletne strani enotne dostopne točke, kjer bodo lahko tako podjetja kot potrošniki pridobili informacije o veljavni zakonodaji v državah članicah;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo informacijske kampanje za povečanje osveščenosti potrošnikov o njihovih pravicah, ki jim bodo zagotavljale večjo zaščito pred nepoštenimi poslovnimi praksami in zavajajočim primerjalnim oglaševanjem; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo informacijske kampanje za povečanje osveščenosti potrošnikov o njihovih pravicah, ki jim bodo zagotavljale večjo zaščito pred nepoštenimi poslovnimi praksami in zavajajočim primerjalnim oglaševanjem;

| 22. | poudarja, da je spremljanje prenosa, izvajanja in izvrševanja naloga, ki zahteva veliko sredstev; zato meni, da bi morala Komisija dobiti ustrezne človeške vire, da bo učinkovitejše urejala izvrševanje; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je spremljanje prenosa, izvajanja in izvrševanja naloga, ki zahteva veliko sredstev; zato meni, da bi morala Komisija dobiti ustrezne človeške vire, da bo učinkovitejše urejala izvrševanje;

| 23. | poziva države članice, naj na nacionalni ravni zagotovijo zadostne smernice za podjetja; kot najboljšo prakso izpostavlja smernice za varstvo potrošnikov pred nepoštenimi trgovinskimi uredbami (Consumer Protection from Unfair Trading Regulations: a basic guide for business), ki jih je objavilo ministrstvo Združenega kraljestva za ekonomske zadeve, podjetništvo in regulativne reforme v sodelovanju z uradom Združenega kraljestva za pošteno trgovino (Office of Fair Trading); |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj na nacionalni ravni zagotovijo zadostne smernice za podjetja; kot najboljšo prakso izpostavlja smernice za varstvo potrošnikov pred nepoštenimi trgovinskimi uredbami (Consumer Protection from Unfair Trading Regulations: a basic guide for business), ki jih je objavilo ministrstvo Združenega kraljestva za ekonomske zadeve, podjetništvo in regulativne reforme v sodelovanju z uradom Združenega kraljestva za pošteno trgovino (Office of Fair Trading);

| 24. | vztraja, da Komisija pravočasno, najpozneje do 12. junija 2011, predloži izčrpno poročilo o izvajanju v skladu s členom 18 Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, ki vključuje izkušnje, pridobljene z Direktivo o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da Komisija pravočasno, najpozneje do 12. junija 2011, predloži izčrpno poročilo o izvajanju v skladu s členom 18 Direktive o nepoštenih poslovnih praksah, ki vključuje izkušnje, pridobljene z Direktivo o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju;

*

- *

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(3)  UL L 290, 23.10.1997, str. 18.

(4)  UL L 250, 19.9.1984, str. 17.

(5)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(6)  UL L 166, 11.6.1998, str. 51.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0608.

(8)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/31

---

SRP in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva

P6_TA(2009)0009

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (2008/2178(INI))

(2010/C 46 E/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) (SRP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) (SRP),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Vloga SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij“ (KOM(2008)0187), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Vloga SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij“ (KOM(2008)0187),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. in 30. septembra 2008 o zgoraj omenjenem sporočilu Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. in 30. septembra 2008 o zgoraj omenjenem sporočilu Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0485/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0485/2008),

| A. | ker so na vsakem geografskem območju vsi živi organizmi (ljudje, rastline, živali in mikroorganizmi), njihova fizična okolica (na primer prst, voda, zrak) in naravni cikli, ki jih vzdržujejo, medsebojno povezani, |
| --- | --- |

A.

ker so na vsakem geografskem območju vsi živi organizmi (ljudje, rastline, živali in mikroorganizmi), njihova fizična okolica (na primer prst, voda, zrak) in naravni cikli, ki jih vzdržujejo, medsebojno povezani,

| B. | ker imajo dogodki, medsebojni vplivi in spremembe v takšnih ekosistemih neposredne in pogosto neželene ali nepredvidene posledice za druge elemente znotraj in zunaj sistema in ker lahko dogodki zunaj tega sistema neposredno vplivajo nanj, |
| --- | --- |

B.

ker imajo dogodki, medsebojni vplivi in spremembe v takšnih ekosistemih neposredne in pogosto neželene ali nepredvidene posledice za druge elemente znotraj in zunaj sistema in ker lahko dogodki zunaj tega sistema neposredno vplivajo nanj,

| C. | ker je ekosistemski pristop k ribištvu zaenkrat najboljša podlaga za globalen sistem upravljanja in odločanja, ki upošteva vse zadevne zainteresirane strani in vse dejavnike, njihove zahteve in potrebe ter prihodnje medsebojne vplive med sistemom in zunanjimi dejavniki, |
| --- | --- |

C.

ker je ekosistemski pristop k ribištvu zaenkrat najboljša podlaga za globalen sistem upravljanja in odločanja, ki upošteva vse zadevne zainteresirane strani in vse dejavnike, njihove zahteve in potrebe ter prihodnje medsebojne vplive med sistemom in zunanjimi dejavniki,

| D. | ker je ribolov v vodah izključne ekonomske cone (IEC) vsake države članice pomemben za njeno suverenost in neodvisnost, zlasti glede hrane, |
| --- | --- |

D.

ker je ribolov v vodah izključne ekonomske cone (IEC) vsake države članice pomemben za njeno suverenost in neodvisnost, zlasti glede hrane,

| E. | ker je naše poznavanje oceanov in dejavnikov, ki vplivajo nanje, še vedno omejeno, a vseeno zadostuje, da vemo, da so mnogi komercialni in nekomercialni staleži rib v EU in drugod osiromašeni ter da je kljub odvisnosti staležev od številnih dejavnikov glavni razlog za to prekomeren ribolov, |
| --- | --- |

E.

ker je naše poznavanje oceanov in dejavnikov, ki vplivajo nanje, še vedno omejeno, a vseeno zadostuje, da vemo, da so mnogi komercialni in nekomercialni staleži rib v EU in drugod osiromašeni ter da je kljub odvisnosti staležev od številnih dejavnikov glavni razlog za to prekomeren ribolov,

| F. | ker znanstvene raziskave o trajnosti ribolovnih virov predpostavljajo zavrnitev vsakršnih predpostavk, ki slonijo na vnaprej oblikovanih idejah, in bo posledično predlog za ekosistemsko analizo ocene ribolovnih virov dejansko ekosistemski le, če bo temeljil na potrjenih znanstvenih podatkih, |
| --- | --- |

F.

ker znanstvene raziskave o trajnosti ribolovnih virov predpostavljajo zavrnitev vsakršnih predpostavk, ki slonijo na vnaprej oblikovanih idejah, in bo posledično predlog za ekosistemsko analizo ocene ribolovnih virov dejansko ekosistemski le, če bo temeljil na potrjenih znanstvenih podatkih,

| G. | ker morajo biti procesi informiranja in odločanja takšnega ekosistemskega pristopa dinamični in prilagodljivi, saj ga je treba zaradi novih znanstvenih spoznanj in novih medsebojnih vplivov nenehno prilagajati; |
| --- | --- |

G.

ker morajo biti procesi informiranja in odločanja takšnega ekosistemskega pristopa dinamični in prilagodljivi, saj ga je treba zaradi novih znanstvenih spoznanj in novih medsebojnih vplivov nenehno prilagajati;

| H. | ker so na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Poročila držav članic glede načinov ravnanja, ki so resno kršila pravila skupne ribiške politike v letu 2006“ (KOM(2008)0670) hude in zaskrbljujoče kršitve pravil SRP kljub prizadevanjem za zmanjšanje moči flote Skupnosti še naprej pogoste, |
| --- | --- |

H.

ker so na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Poročila držav članic glede načinov ravnanja, ki so resno kršila pravila skupne ribiške politike v letu 2006“ (KOM(2008)0670) hude in zaskrbljujoče kršitve pravil SRP kljub prizadevanjem za zmanjšanje moči flote Skupnosti še naprej pogoste,

| I. | ker gre pri oceni ribolovnih virov za trajnost staležev in ker je to bistveno za ribolovno dejavnost, zagotavljanje te trajnosti pa je prepuščeno državam članicam, |
| --- | --- |

I.

ker gre pri oceni ribolovnih virov za trajnost staležev in ker je to bistveno za ribolovno dejavnost, zagotavljanje te trajnosti pa je prepuščeno državam članicam,

| J. | ker je glavni cilj ribiške politike, ki so ga sprejele vse države udeleženke Svetovnega vrha za trajnostni razvoj v Johannesburgu leta 2002, največji trajnostni ulov, |
| --- | --- |

J.

ker je glavni cilj ribiške politike, ki so ga sprejele vse države udeleženke Svetovnega vrha za trajnostni razvoj v Johannesburgu leta 2002, največji trajnostni ulov,

| K. | ker so vzroki za močan upad dohodka v ribiški industriji osiromašenje mnogih staležev rib s komercialno vrednostjo, zaradi česar je bilo treba uvesti omejitve ribiške dejavnosti, in stagnacija/upadanje cen prve prodaje skupaj z eksponentnim naraščanjem stroškov proizvodnje (dizelsko gorivo in bencin); ta položaj je še slabši v državah, kjer so ti stroški še višji, zlasti ker ni na voljo ukrepov za podporo sektorju ali pa so ti nezadostni v primerjavi z ukrepi, ki so jih sprejele druge države, |
| --- | --- |

K.

ker so vzroki za močan upad dohodka v ribiški industriji osiromašenje mnogih staležev rib s komercialno vrednostjo, zaradi česar je bilo treba uvesti omejitve ribiške dejavnosti, in stagnacija/upadanje cen prve prodaje skupaj z eksponentnim naraščanjem stroškov proizvodnje (dizelsko gorivo in bencin); ta položaj je še slabši v državah, kjer so ti stroški še višji, zlasti ker ni na voljo ukrepov za podporo sektorju ali pa so ti nezadostni v primerjavi z ukrepi, ki so jih sprejele druge države,

| L. | ker Komisija predlaga, da se prične razprava o morebitni reformi SRP, |
| --- | --- |

L.

ker Komisija predlaga, da se prične razprava o morebitni reformi SRP,

| 1. | pozdravlja zgoraj navedeno sporočilo Komisije o ekosistemskemu pristopu k upravljanju morij ter poudarja, da ta pobuda prispeva k zagotavljanju izkoriščanja ribolovnih virov, da bi se s tem vzpostavili trajnostni pogoji s socialnega, okoljskega in gospodarskega vidika; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj navedeno sporočilo Komisije o ekosistemskemu pristopu k upravljanju morij ter poudarja, da ta pobuda prispeva k zagotavljanju izkoriščanja ribolovnih virov, da bi se s tem vzpostavili trajnostni pogoji s socialnega, okoljskega in gospodarskega vidika;

| 2. | poudarja, da mora ekosistemski pristop k upravljanju ribištva privesti do dinamičnega in prilagodljivega sistema upravljanja, vzajemnega učenja in raziskav, da bodo tako vključene nove spremenljivke, ki bi se lahko v prihodnje pojavile zaradi vpliva nepredvidenih dejavnikov ali drugih znanstvenih panog; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora ekosistemski pristop k upravljanju ribištva privesti do dinamičnega in prilagodljivega sistema upravljanja, vzajemnega učenja in raziskav, da bodo tako vključene nove spremenljivke, ki bi se lahko v prihodnje pojavile zaradi vpliva nepredvidenih dejavnikov ali drugih znanstvenih panog;

| 3. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi metode in orodja, ki bodo vsem zainteresiranim stranem omogočala vzajemno izmenjavo informacij in podatkov ter neprekinjen proces učenja, da se jim vsem skupaj omogoči nadaljnji razvoj ekosistemskega pristopa z namenom pokazati in dokazati korist za vse; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi metode in orodja, ki bodo vsem zainteresiranim stranem omogočala vzajemno izmenjavo informacij in podatkov ter neprekinjen proces učenja, da se jim vsem skupaj omogoči nadaljnji razvoj ekosistemskega pristopa z namenom pokazati in dokazati korist za vse;

| 4. | poudarja, da je ribolov temeljna dejavnost za zagotavljanje hrane ljudem in njihovega preživetja, ter meni, da je to prvotni cilj vseh ribiških politik; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je ribolov temeljna dejavnost za zagotavljanje hrane ljudem in njihovega preživetja, ter meni, da je to prvotni cilj vseh ribiških politik;

| 5. | opozarja na ključni pomen ribiškega sektorja v nekaterih obalnih skupnostih EU z gospodarskega, družbenega in kulturnega vidika; |
| --- | --- |

5.

opozarja na ključni pomen ribiškega sektorja v nekaterih obalnih skupnostih EU z gospodarskega, družbenega in kulturnega vidika;

| 6. | ponovno poudarja, da mora SRP spodbujati modernizacijo in trajnostni razvoj ribiškega sektorja, ki bo zagotavljal družbeno in gospodarsko uspešno delovanje ter trajnost ribolovnih virov, preskrbo prebivalstva z ribami ter suverenost in varnost pri preskrbi s hrano, ohranitev delovnih mest in boljše življenjske pogoje ribičev; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da mora SRP spodbujati modernizacijo in trajnostni razvoj ribiškega sektorja, ki bo zagotavljal družbeno in gospodarsko uspešno delovanje ter trajnost ribolovnih virov, preskrbo prebivalstva z ribami ter suverenost in varnost pri preskrbi s hrano, ohranitev delovnih mest in boljše življenjske pogoje ribičev;

| 7. | meni, da bi morale vse ribiške politike upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in gospodarsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, ki ni v skladu s pogledi, ki med njimi ustvarjajo hierarhijo glede na predhodno opredelitev prednosti; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morale vse ribiške politike upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in gospodarsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, ki ni v skladu s pogledi, ki med njimi ustvarjajo hierarhijo glede na predhodno opredelitev prednosti;

| 8. | poudarja, da se SRP, ob upoštevanju svojih ciljev, ne sme podrejati drugim politikam Skupnosti, ki so že bile določene; nasprotno meni, da morajo te politike ščititi in vključevati cilje ribiške politike; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se SRP, ob upoštevanju svojih ciljev, ne sme podrejati drugim politikam Skupnosti, ki so že bile določene; nasprotno meni, da morajo te politike ščititi in vključevati cilje ribiške politike;

| 9. | poudarja, da je treba za trajnostni razvoj določene obalne regije povečati interakcijo med njenim okoljem, naravo in ljudmi ter spodbujati kvaliteto življenja ribiških skupnosti v njej; ponovno opozarja, da mora politika za ribištvo izhajati iz načela soodvisnosti blaginje ribiških skupnosti in trajnosti ekosistema, katerega sestavni del so; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba za trajnostni razvoj določene obalne regije povečati interakcijo med njenim okoljem, naravo in ljudmi ter spodbujati kvaliteto življenja ribiških skupnosti v njej; ponovno opozarja, da mora politika za ribištvo izhajati iz načela soodvisnosti blaginje ribiških skupnosti in trajnosti ekosistema, katerega sestavni del so;

| 10. | poudarja v zvezi s tem, da je treba prepoznati posebnost in pomen obalnega ribolova malega obsega in obrtnega ribolova; |
| --- | --- |

10.

poudarja v zvezi s tem, da je treba prepoznati posebnost in pomen obalnega ribolova malega obsega in obrtnega ribolova;

| 11. | zato poudarja, da zadovoljitev potreb po hrani vsake države članice, zagotavljanje obstoja strateške ribiške industrije in ribiških skupnosti ter ohranjanje trajnosti morskih ekosistemov niso nezdružljivi cilji; |
| --- | --- |

11.

zato poudarja, da zadovoljitev potreb po hrani vsake države članice, zagotavljanje obstoja strateške ribiške industrije in ribiških skupnosti ter ohranjanje trajnosti morskih ekosistemov niso nezdružljivi cilji;

| 12. | meni, da je treba za ohranitev staležev rib v sprejemljivem stanju po vsem svetu uvesti tudi zgornjo mejo števila dni, ko so lahko ribiči na morju; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba za ohranitev staležev rib v sprejemljivem stanju po vsem svetu uvesti tudi zgornjo mejo števila dni, ko so lahko ribiči na morju;

| 13. | poudarja, da izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju morij nujno uvaja multidicsiplinarno in medresorsko dejavnost, ki vključuje različne ukrepe in politike, ki vplivajo na morski ekosistem – kar presega politike na področju ribištva –, brez katerih ne bo mogoče doseči ciljev tega pristopa; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju morij nujno uvaja multidicsiplinarno in medresorsko dejavnost, ki vključuje različne ukrepe in politike, ki vplivajo na morski ekosistem – kar presega politike na področju ribištva –, brez katerih ne bo mogoče doseči ciljev tega pristopa;

| 14. | ponovno poudarja, da je treba preučiti in sprejeti ukrepe v zvezi s številnimi dejavniki, ki zelo vplivajo na trajnost morskega ekosistema in stanje ribolovnih virov ter posledično na ribolovno dejavnost, kot so onesnaženost obale in odprtega morja, industrijske in kmetijske odpadne vode, spreminjanje rečnih tokov, poglabljanje morskega dna, pristaniške dejavnosti, morski promet in turizem; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, da je treba preučiti in sprejeti ukrepe v zvezi s številnimi dejavniki, ki zelo vplivajo na trajnost morskega ekosistema in stanje ribolovnih virov ter posledično na ribolovno dejavnost, kot so onesnaženost obale in odprtega morja, industrijske in kmetijske odpadne vode, spreminjanje rečnih tokov, poglabljanje morskega dna, pristaniške dejavnosti, morski promet in turizem;

| 15. | poudarja, da so velike razlike med različnimi morskimi območji in njihovimi ribolovnimi viri kot tudi med različnimi flotami in uporabljenim ribolovnim orodjem ter njihovim vplivom na ekosistem, kar zahteva različne, specifične in za vsak primer posebej prilagojene ukrepe za upravljanje ribištva, kot so tehnične prilagoditve mrež, zaprtje nekaterih ribolovnih območij in zmanjšanje ribolovnih naporov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so velike razlike med različnimi morskimi območji in njihovimi ribolovnimi viri kot tudi med različnimi flotami in uporabljenim ribolovnim orodjem ter njihovim vplivom na ekosistem, kar zahteva različne, specifične in za vsak primer posebej prilagojene ukrepe za upravljanje ribištva, kot so tehnične prilagoditve mrež, zaprtje nekaterih ribolovnih območij in zmanjšanje ribolovnih naporov;

| 16. | poudarja, da je treba uporabiti mehanizme za subvencije ali nadomestilo ribičem, ki so jih prizadele gospodarske in socialne posledice večletnih načrtov obnovitve in upravljanja ter ukrepov za varstvo ekosistema; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba uporabiti mehanizme za subvencije ali nadomestilo ribičem, ki so jih prizadele gospodarske in socialne posledice večletnih načrtov obnovitve in upravljanja ter ukrepov za varstvo ekosistema;

| 17. | poudarja, da uporaba globalnega, interdisciplinarnega in medsektorskega pristopa k upravljanju morij, ki mora biti postopna, zahteva nenehno izboljševanje in poglabljanje znanstvenega poznavanja, da bi se lahko zagotovilo sprejetje ukrepov, ki temelji na preverjenih znanstvenih podatkih; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da uporaba globalnega, interdisciplinarnega in medsektorskega pristopa k upravljanju morij, ki mora biti postopna, zahteva nenehno izboljševanje in poglabljanje znanstvenega poznavanja, da bi se lahko zagotovilo sprejetje ukrepov, ki temelji na preverjenih znanstvenih podatkih;

| 18. | opozarja, da mora Komisija ribiški sektor vključiti v pravi medsektorski načrt za varovanje morskega okolja v skladu z določbami Okvirne direktive o morski strategiji (2), ki je okoljevarstveni steber nove evropske pomorske politike; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da mora Komisija ribiški sektor vključiti v pravi medsektorski načrt za varovanje morskega okolja v skladu z določbami Okvirne direktive o morski strategiji (2), ki je okoljevarstveni steber nove evropske pomorske politike;

| 19. | poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje za upravljanje ribištva, ki je nepogrešljivo pri določanju dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za izvedbo kvantitativne ocene in za razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribiškega orodja, ladij in izboljšanje delovnih pogojev in varstva ribičev z upoštevanjem njihovega znanja in njihovih izkušenj; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje za upravljanje ribištva, ki je nepogrešljivo pri določanju dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za izvedbo kvantitativne ocene in za razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribiškega orodja, ladij in izboljšanje delovnih pogojev in varstva ribičev z upoštevanjem njihovega znanja in njihovih izkušenj;

| 20. | predlaga, naj se izvedejo znanstvene študije, s katerimi bo mogoče ugotoviti prerazporeditve morskih vrst, ki jih izkorišča ribištvo, zaradi vpliva nedavnih sprememb fizikalnih in kemičnih lastnosti vode, ki so posledica podnebnih sprememb; meni, da morajo biti te študije podlaga za preoblikovanje številnih obstoječih načrtov za obnovitev staležev, na primer načrta za obnovitev južnega osliča in norveškega jastoga ob Iberskem polotoku; |
| --- | --- |

20.

predlaga, naj se izvedejo znanstvene študije, s katerimi bo mogoče ugotoviti prerazporeditve morskih vrst, ki jih izkorišča ribištvo, zaradi vpliva nedavnih sprememb fizikalnih in kemičnih lastnosti vode, ki so posledica podnebnih sprememb; meni, da morajo biti te študije podlaga za preoblikovanje številnih obstoječih načrtov za obnovitev staležev, na primer načrta za obnovitev južnega osliča in norveškega jastoga ob Iberskem polotoku;

| 21. | opozarja, da je treba oblikovati raziskovalne ribogojne projekte za obnovitev staležev najbolj ogroženih vrst; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je treba oblikovati raziskovalne ribogojne projekte za obnovitev staležev najbolj ogroženih vrst;

| 22. | meni, da je v zvezi s tem treba vlagati v usposabljanje človeških virov, zagotoviti ustrezna finančna sredstva in spodbujati sodelovanje med različnimi javnimi organi v državah članicah; |
| --- | --- |

22.

meni, da je v zvezi s tem treba vlagati v usposabljanje človeških virov, zagotoviti ustrezna finančna sredstva in spodbujati sodelovanje med različnimi javnimi organi v državah članicah;

| 23. | poudarja, da morajo znanstvene raziskave upoštevati socialne, okoljske in gospodarske sestavine ribolovne dejavnosti; meni, da je treba oceniti vpliv različnih sistemov / instrumentov za upravljanje ribištva na zaposlovanje in dohodke v ribiških skupnostih; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo znanstvene raziskave upoštevati socialne, okoljske in gospodarske sestavine ribolovne dejavnosti; meni, da je treba oceniti vpliv različnih sistemov / instrumentov za upravljanje ribištva na zaposlovanje in dohodke v ribiških skupnostih;

| 24. | poudarja, da je z ozirom na ribolov kot dejavnost, ki izkorišča samoobnovljiv vir, prva in temeljna naloga upravljanja ribištva neposredni ali posredni nadzor skupnega ribolovnega napora na tak način, da se doseže cilj zgoraj omenjenega vrha v Johannesburgu leta 2002; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je z ozirom na ribolov kot dejavnost, ki izkorišča samoobnovljiv vir, prva in temeljna naloga upravljanja ribištva neposredni ali posredni nadzor skupnega ribolovnega napora na tak način, da se doseže cilj zgoraj omenjenega vrha v Johannesburgu leta 2002;

| 25. | poziva Komisijo, naj ponovno preuči sedanji sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot kot temeljnih instrumentov upravljanja z morskimi viri in njegovo uporabnost glede na sedanje omejitve ribolova; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj ponovno preuči sedanji sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot kot temeljnih instrumentov upravljanja z morskimi viri in njegovo uporabnost glede na sedanje omejitve ribolova;

| 26. | poziva Komisijo, naj preuči in predlaga bolj odprte sisteme kontrole in nadzora glede iztovora rib, nezakonitega ulova in odmetavanja prilova v morje; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj preuči in predlaga bolj odprte sisteme kontrole in nadzora glede iztovora rib, nezakonitega ulova in odmetavanja prilova v morje;

| 27. | meni, da so zgoraj omenjeni ukrepi bistvenega pomena za to, da lahko pristojni znanstveni organi podajo natančno oceno stanja ribiških virov; |
| --- | --- |

27.

meni, da so zgoraj omenjeni ukrepi bistvenega pomena za to, da lahko pristojni znanstveni organi podajo natančno oceno stanja ribiških virov;

| 28. | priznava, da imajo obstoječi instrumenti upravljanja ribištva, ki temeljijo na sistemu TAC, neposredni učinek na ulov in posredni učinek na ribolovni napor; vendar poudarja, da je treba za učinkovitejše delovanje te metode nadzorovati ribolovni napor; poziva Komisijo, naj preuči različne instrumente za upravljanje ribolovnih virov, pri tem pa zagotovi, da se obstoječi instrumenti ne bodo spremenili, dokler ne bo na voljo alternativa, ki bo omogočala ustreznejše izkoriščanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

28.

priznava, da imajo obstoječi instrumenti upravljanja ribištva, ki temeljijo na sistemu TAC, neposredni učinek na ulov in posredni učinek na ribolovni napor; vendar poudarja, da je treba za učinkovitejše delovanje te metode nadzorovati ribolovni napor; poziva Komisijo, naj preuči različne instrumente za upravljanje ribolovnih virov, pri tem pa zagotovi, da se obstoječi instrumenti ne bodo spremenili, dokler ne bo na voljo alternativa, ki bo omogočala ustreznejše izkoriščanje ribolovnih virov;

| 29. | poudarja, da porazdelitev celotnega dovoljenega ulova po flotah in ribolovnih orodjih, ob spoštovanju načela relativne stabilnosti, sodi v izključno pristojnost vsake države članice; meni, da bi porazdelitev kvot v vsaki državi članici morala upoštevati vrsto orodja (vlečne mreže in drugo) in njihov ulov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da porazdelitev celotnega dovoljenega ulova po flotah in ribolovnih orodjih, ob spoštovanju načela relativne stabilnosti, sodi v izključno pristojnost vsake države članice; meni, da bi porazdelitev kvot v vsaki državi članici morala upoštevati vrsto orodja (vlečne mreže in drugo) in njihov ulov;

| 30. | izraža globoko zaskrbljenost glede možnosti za kakršno koli spremembo skupne ribiške politike, ki spodbuja koncentracijo ribolovne dejavnosti, zlasti kar zadeva pravico dostopa do virov; |
| --- | --- |

30.

izraža globoko zaskrbljenost glede možnosti za kakršno koli spremembo skupne ribiške politike, ki spodbuja koncentracijo ribolovne dejavnosti, zlasti kar zadeva pravico dostopa do virov;

| 31. | poudarja, da zmanjšanje in koncentracija kvot med omejenim številom subjektov, nujno ne pomeni zmanjšanje ribolovnega napora, ampak le koncentracijo izkoriščanja ribolovnih virov; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da zmanjšanje in koncentracija kvot med omejenim številom subjektov, nujno ne pomeni zmanjšanje ribolovnega napora, ampak le koncentracijo izkoriščanja ribolovnih virov;

| 32. | pozdravlja pozitivno diskriminacijo v zvezi s pomočjo za obnovo flote v nekaterih najbolj oddaljenih regijah EU ter meni, da je bistvenega pomena, da se ta pomoč ohrani po izteku sedanjega finančnega okvira 2007–2013, da bo mogoče tudi po tem obdobju zagotoviti trajnosten in okolju prijazen način ribolova; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pozitivno diskriminacijo v zvezi s pomočjo za obnovo flote v nekaterih najbolj oddaljenih regijah EU ter meni, da je bistvenega pomena, da se ta pomoč ohrani po izteku sedanjega finančnega okvira 2007–2013, da bo mogoče tudi po tem obdobju zagotoviti trajnosten in okolju prijazen način ribolova;

| 33. | meni, da je treba ohraniti odstopanje za dostop na območje teritorialnih vod vsaj 12 milj, kot način za spodbujanje trajnosti obalnega morskega ekosistema, tradicionalnih ribolovnih dejavnosti in ohranjanje ribiških skupnosti; poziva, naj bo to odstopanje trajno; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba ohraniti odstopanje za dostop na območje teritorialnih vod vsaj 12 milj, kot način za spodbujanje trajnosti obalnega morskega ekosistema, tradicionalnih ribolovnih dejavnosti in ohranjanje ribiških skupnosti; poziva, naj bo to odstopanje trajno;

| 34. | poziva, da se območje, ki ustreza izključnim ekonomskim conam najbolj oddaljenih regij, vselej obravnava kot „cona izključnega dostopa“, da se zagotovi trajnost morskega ekosistema, ribolovne dejavnosti in lokalnih ribiških skupnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva, da se območje, ki ustreza izključnim ekonomskim conam najbolj oddaljenih regij, vselej obravnava kot „cona izključnega dostopa“, da se zagotovi trajnost morskega ekosistema, ribolovne dejavnosti in lokalnih ribiških skupnosti;

| 35. | meni, da enotno merjenje ribolovnega napora, brez upoštevanja raznolikosti flot in orodja, ne zadostuje; meni, da mora nadzor ribolovnega napora upoštevati različne vrste, različno ribolovno orodje in ocenjen učinek ulova na staleže vseh vrst; |
| --- | --- |

35.

meni, da enotno merjenje ribolovnega napora, brez upoštevanja raznolikosti flot in orodja, ne zadostuje; meni, da mora nadzor ribolovnega napora upoštevati različne vrste, različno ribolovno orodje in ocenjen učinek ulova na staleže vseh vrst;

| 36. | meni, da je poudarek na ribolovnem naporu na osnovi kW na dan uporaben samo v primeru ribolova z vlečno mrežo, medtem ko pri drugih orodjih ni primeren; |
| --- | --- |

36.

meni, da je poudarek na ribolovnem naporu na osnovi kW na dan uporaben samo v primeru ribolova z vlečno mrežo, medtem ko pri drugih orodjih ni primeren;

| 37. | meni, da se morajo omejitve za območja (zaprta ali zaščitena, kot so zaščitena morska območja), zlasti glede vplivov različnih dejavnosti in dejavnikov, ki resnično učinkujejo na ekosistem, ter glede dejanskih koristi, ki jih prinaša njihova uredba, opirati na multidisciplinarno znanstveno osnovo, ki mora vključevati specifične poglobljene študije okoljskega ter družbeno-gospodarskega vpliva na ribiške skupnosti; |
| --- | --- |

37.

meni, da se morajo omejitve za območja (zaprta ali zaščitena, kot so zaščitena morska območja), zlasti glede vplivov različnih dejavnosti in dejavnikov, ki resnično učinkujejo na ekosistem, ter glede dejanskih koristi, ki jih prinaša njihova uredba, opirati na multidisciplinarno znanstveno osnovo, ki mora vključevati specifične poglobljene študije okoljskega ter družbeno-gospodarskega vpliva na ribiške skupnosti;

| 38. | ugotavlja, da so omejitve ribolovne zmogljivosti v glavnem posledica spodbujanja razreza plovil, vendar se v različnih državah članicah ne uporabljajo enotno; zato poudarja, da mora prilagoditev različnih nacionalnih flot ribolovnim virom upoštevati že do sedaj zmanjšan ribolovni napor; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so omejitve ribolovne zmogljivosti v glavnem posledica spodbujanja razreza plovil, vendar se v različnih državah članicah ne uporabljajo enotno; zato poudarja, da mora prilagoditev različnih nacionalnih flot ribolovnim virom upoštevati že do sedaj zmanjšan ribolovni napor;

| 39. | meni, da je politika, ki spodbuja nepremišljen razrez plovil, ne da bi upoštevala posebnosti flot, ribolovnih virov in potreb potrošnikov po ribah v posamezni državi ter družbeno-gospodarskega vpliva, neprimerna in neupravičena; |
| --- | --- |

39.

meni, da je politika, ki spodbuja nepremišljen razrez plovil, ne da bi upoštevala posebnosti flot, ribolovnih virov in potreb potrošnikov po ribah v posamezni državi ter družbeno-gospodarskega vpliva, neprimerna in neupravičena;

| 40. | zato meni, da je znanstvena ocena, ki bo pokazala, ali je kaj prevelikih flot in preveč izkoriščanih virov ter kateri so, ena prvih nalog, ki jih je treba opraviti na področju upravljanja ribištva, da se lahko sprejmejo ustrezni specifični ukrepi; |
| --- | --- |

40.

zato meni, da je znanstvena ocena, ki bo pokazala, ali je kaj prevelikih flot in preveč izkoriščanih virov ter kateri so, ena prvih nalog, ki jih je treba opraviti na področju upravljanja ribištva, da se lahko sprejmejo ustrezni specifični ukrepi;

| 41. | ugotavlja, da je previdnostni pristop k upravljanju ribištva v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 opredeljen takole „odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme biti razlog za odložitev ali neukrepanje pri upravljanju za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst, in neciljnih vrst ter njihovega okolja;“; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je previdnostni pristop k upravljanju ribištva v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 opredeljen takole „odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme biti razlog za odložitev ali neukrepanje pri upravljanju za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst, in neciljnih vrst ter njihovega okolja;“;

| 42. | ponovno opozarja na pomen nadzora upravljanja ribištva, ki je v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

42.

ponovno opozarja na pomen nadzora upravljanja ribištva, ki je v pristojnosti držav članic;

| 43. | poziva k podpori za postavitev in posodobitev lastnih sredstev držav članic za nadzorovanje, opazovanje in kontrolo njihovih izključnih ekonomskih con, z upoštevanjem boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, krepitve pomorske varnosti ter ohranjanja morskega ekosistema; |
| --- | --- |

43.

poziva k podpori za postavitev in posodobitev lastnih sredstev držav članic za nadzorovanje, opazovanje in kontrolo njihovih izključnih ekonomskih con, z upoštevanjem boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, krepitve pomorske varnosti ter ohranjanja morskega ekosistema;

| 44. | meni, da je treba uporabiti že sprejete ukrepe proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, in poziva države članice, naj okrepijo svoje nadzorne mehanizme; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba uporabiti že sprejete ukrepe proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, in poziva države članice, naj okrepijo svoje nadzorne mehanizme;

| 45. | poziva Komisijo, naj predlaga takšne ukrepe, da bodo za uvožene ribiške proizvode v prometu na notranjem trgu veljale enake zahteve kot za ribiške proizvode različnih držav članic; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj predlaga takšne ukrepe, da bodo za uvožene ribiške proizvode v prometu na notranjem trgu veljale enake zahteve kot za ribiške proizvode različnih držav članic;

| 46. | ponovno poudarja potrebo po nenehnem izboljšanju ribolovnega orodja, da se izpopolni njegova selektivnost, kar bo pomemben dejavnik pri zmanjševanju prilova in njegovega učinka na okolje; poziva Komisijo, naj oblikuje konkretne politične instrumente za spodbujanje ribičev, da z vsemi razpoložljivimi ukrepi v kar največji meri zmanjšajo prilov; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja potrebo po nenehnem izboljšanju ribolovnega orodja, da se izpopolni njegova selektivnost, kar bo pomemben dejavnik pri zmanjševanju prilova in njegovega učinka na okolje; poziva Komisijo, naj oblikuje konkretne politične instrumente za spodbujanje ribičev, da z vsemi razpoložljivimi ukrepi v kar največji meri zmanjšajo prilov;

| 47. | meni, da se je z uvedbo industrijskih vlečnih mrež povečala ribolovna smrtnost, zaradi česar je bilo treba uvesti ločen nadzor tega orodja, na primer z ohranitvijo omejitev, ki veljajo za ribolovna območja (bližina ali oddaljenost od obale); |
| --- | --- |

47.

meni, da se je z uvedbo industrijskih vlečnih mrež povečala ribolovna smrtnost, zaradi česar je bilo treba uvesti ločen nadzor tega orodja, na primer z ohranitvijo omejitev, ki veljajo za ribolovna območja (bližina ali oddaljenost od obale);

| 48. | poziva Komisijo, naj spodbuja okolju bolj prijazne ribiške prakse z uporabo bolj selektivnih tehnik ribolova, s katerimi je mogoče zmanjšati prilov in porabo goriva med ribolovnim obdobjem; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj spodbuja okolju bolj prijazne ribiške prakse z uporabo bolj selektivnih tehnik ribolova, s katerimi je mogoče zmanjšati prilov in porabo goriva med ribolovnim obdobjem;

| 49. | poziva Komisijo, naj kolikor je mogoče pospeši proces okoljskega certificiranja rib, da bo spodbudila čistejše in okolju bolj prijazno ribištvo; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj kolikor je mogoče pospeši proces okoljskega certificiranja rib, da bo spodbudila čistejše in okolju bolj prijazno ribištvo;

| 50. | poudarja, da je vključevanje ribiške industrije pri oblikovanju, izvajanju in oceni različnih ukrepov skupne ribiške politike bistveno za sprejetje ustreznejših in učinkovitejših politik; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je vključevanje ribiške industrije pri oblikovanju, izvajanju in oceni različnih ukrepov skupne ribiške politike bistveno za sprejetje ustreznejših in učinkovitejših politik;

| 51. | poudarja, da so regionalni svetovalni sveti lahko pomembni v postopku sprejemanja odločitev znotraj SRP, saj vključujejo ribiče in raziskovalce, ki ocenjujejo ribolovne vire; meni, da je treba njihovo dejavnost ustrezno finančno podpreti; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da so regionalni svetovalni sveti lahko pomembni v postopku sprejemanja odločitev znotraj SRP, saj vključujejo ribiče in raziskovalce, ki ocenjujejo ribolovne vire; meni, da je treba njihovo dejavnost ustrezno finančno podpreti;

| 52. | poudarja, da je treba v okviru regionalne politike in dobre sosedske politike okrepiti sodelovanje s flotami, ki niso iz Skupnosti in izkoriščajo skupne staleže, da se zagotovi obstoj takšnih staležev; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba v okviru regionalne politike in dobre sosedske politike okrepiti sodelovanje s flotami, ki niso iz Skupnosti in izkoriščajo skupne staleže, da se zagotovi obstoj takšnih staležev;

| 53. | poudarja, da je treba podpreti skupine ribičev in strokovne organizacije, ki so si pripravljene deliti odgovornost za izvajanje SRP (soupravljanje); |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba podpreti skupine ribičev in strokovne organizacije, ki so si pripravljene deliti odgovornost za izvajanje SRP (soupravljanje);

| 54. | poziva k večji decentralizaciji SRP, ki bo omogočila širše sodelovanje ribičev, njihovih predstavniških organizacij in ribiških skupnosti pri SRP in upravljanju ribištva in hkrati zagotovila, da bodo izpolnjeni minimalni standardi, usklajeni po vsej Skupnosti; |
| --- | --- |

54.

poziva k večji decentralizaciji SRP, ki bo omogočila širše sodelovanje ribičev, njihovih predstavniških organizacij in ribiških skupnosti pri SRP in upravljanju ribištva in hkrati zagotovila, da bodo izpolnjeni minimalni standardi, usklajeni po vsej Skupnosti;

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/38

---

Javne finance v EMU v letih 2007 in 2008

P6_TA(2009)0013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o javnih financah v EMU v letih 2007 in 2008 (2008/2244(INI))

(2010/C 46 E/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2008 o javnih financah v EMU 2008 –vloga kakovosti javnih financ v okviru upravljanja EU (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2008 o javnih financah v EMU 2008 –vloga kakovosti javnih financ v okviru upravljanja EU (KOM(2008)0387),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. junija 2007 o javnih financah v EMU 2007 – zagotavljanje učinkovitosti preventivnega dela Pakta stabilnosti in rasti (KOM(2007)0316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. junija 2007 o javnih financah v EMU 2007 – zagotavljanje učinkovitosti preventivnega dela Pakta stabilnosti in rasti (KOM(2007)0316),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. aprila 2007 o javnih financah v EMU v letu 2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. aprila 2007 o javnih financah v EMU v letu 2006 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o javnih financah v EMU – 2004 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o javnih financah v EMU – 2004 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu euroobmočja za leto 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu euroobmočja za leto 2007 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2006 o letnem poročilu za leto 2006 o območju eura (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2006 o letnem poročilu za leto 2006 o območju eura (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o evropskem interes: uspeh v času globalizacije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o evropskem interes: uspeh v času globalizacije (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o stanju evropskega gospodarstva – pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2007 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o stanju evropskega gospodarstva – pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2007 (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2005 o prispevku obdavčevanja in carinskih politik k Lizbonski strategiji (KOM(2005)0532) in resolucije Parlamenta z dne 24. oktobra 2007 na isto temo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2005 o prispevku obdavčevanja in carinskih politik k Lizbonski strategiji (KOM(2005)0532) in resolucije Parlamenta z dne 24. oktobra 2007 na isto temo (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 3. julija 2003 o upoštevanju načela enakosti med spoloma pri pripravi proračuna - oblikovanje javnih proračunov z vidika enakosti med spoloma (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 3. julija 2003 o upoštevanju načela enakosti med spoloma pri pripravi proračuna - oblikovanje javnih proračunov z vidika enakosti med spoloma (9),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o usklajevanju ekonomske politike v tretji fazi EMU ter členov 109 in 109b Pogodbe ES, priložene sklepu predsedstva po zasedanju Evropskega sveta v Luksemburgu dne 12. in 13. decembra 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o usklajevanju ekonomske politike v tretji fazi EMU ter členov 109 in 109b Pogodbe ES, priložene sklepu predsedstva po zasedanju Evropskega sveta v Luksemburgu dne 12. in 13. decembra 1997,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008 ter sklepov izredne seje Sveta Ecofin z dne 16. decembra 2008 glede upravljanja finančne krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008 ter sklepov izredne seje Sveta Ecofin z dne 16. decembra 2008 glede upravljanja finančne krize,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 4. novembra 2008 kar zadeva mednarodne pobude za ukrepe na finančno krizo in o pripravah na svetovno vrhunsko srečanje o finančni krizi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 4. novembra 2008 kar zadeva mednarodne pobude za ukrepe na finančno krizo in o pripravah na svetovno vrhunsko srečanje o finančni krizi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom „Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“ (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom „Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“ (KOM(2008)0706),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta v Bruslju dne 15. in 16. oktobra 2008 o okrepitvi pravne ureditve in nadzora finančnih trgov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta v Bruslju dne 15. in 16. oktobra 2008 o okrepitvi pravne ureditve in nadzora finančnih trgov,

| — | ob upoštevanju srečanja predsednikov držav in vlad euroskupine dne 12. oktobra 2008, ki je bilo namenjeno sprejetju usklajenega načrta za reševanje gospodarske krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja predsednikov držav in vlad euroskupine dne 12. oktobra 2008, ki je bilo namenjeno sprejetju usklajenega načrta za reševanje gospodarske krize,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 7. oktobra 2008 o takojšnjih odzivih na finančne pretrese in resolucije Parlamenta z dne 22. oktobra 2008 o srečanju Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 7. oktobra 2008 o takojšnjih odzivih na finančne pretrese in resolucije Parlamenta z dne 22. oktobra 2008 o srečanju Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008 (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 14. maja 2008 o zagotavljanju prihodnje učinkovitosti in uspešnosti socialne porabe in nadaljnjih korakih pri analizi kakovosti javnih financ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 14. maja 2008 o zagotavljanju prihodnje učinkovitosti in uspešnosti socialne porabe in nadaljnjih korakih pri analizi kakovosti javnih financ,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 9. oktobra 2007 o kakovosti javnih financ: modernizacija javne uprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 9. oktobra 2007 o kakovosti javnih financ: modernizacija javne uprave,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 10. oktobra 2006 o kakovosti javnih financ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Ecofin z dne 10. oktobra 2006 o kakovosti javnih financ,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0507/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0507/2008),

| A. | ker so kakovostne javne finance, usmerjene v trajnostni razvoj, naša zaveza do prihodnjih generacij, kar je zlasti pomembno v sedanji fazi globokih pretresov na trgu, |
| --- | --- |

A.

ker so kakovostne javne finance, usmerjene v trajnostni razvoj, naša zaveza do prihodnjih generacij, kar je zlasti pomembno v sedanji fazi globokih pretresov na trgu,

| B. | ker je treba oblikovati kakovostne politike javnih financ, usklajene na ravni Skupnosti in zlasti na ravni euroobmočja, ki jih je treba opredeliti in ocenjevati na osnovi homogenih skupnih mehanizmov, njihov cilj pa je dolgoročno spodbujanje rasti, da se zagotovi odziv na izzive, ki nastajajo zaradi demografskih sprememb, globalizacije in podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

B.

ker je treba oblikovati kakovostne politike javnih financ, usklajene na ravni Skupnosti in zlasti na ravni euroobmočja, ki jih je treba opredeliti in ocenjevati na osnovi homogenih skupnih mehanizmov, njihov cilj pa je dolgoročno spodbujanje rasti, da se zagotovi odziv na izzive, ki nastajajo zaradi demografskih sprememb, globalizacije in podnebnih sprememb,

| C. | ker bi moral biti cilj javnih financ vzdrževanje makroekonomskega okvira, zagotavljanje javnih storitev in dobrin ter odpravljanje težav, ki nastajajo zaradi pomanjkljivega delovanja trga in zunanjih vplivov, |
| --- | --- |

C.

ker bi moral biti cilj javnih financ vzdrževanje makroekonomskega okvira, zagotavljanje javnih storitev in dobrin ter odpravljanje težav, ki nastajajo zaradi pomanjkljivega delovanja trga in zunanjih vplivov,

| D. | ker konceptualnega in operativnega okvira kakovostnih javnih financ, ki so usmerjene v gospodarsko rast, skupaj z opredelitvijo rasti kot končnega referenčnega merila za ocenjevanje kakovosti javnih financ ne moremo obravnavati ločeno od predpostavke, da morata biti proračunska politika in politika na področju javnih odhodkov držav članic usmerjeni k ohranjanju in prenovi socialne države, zaščiti socialne varnosti in prerazporeditvi sredstev, |
| --- | --- |

D.

ker konceptualnega in operativnega okvira kakovostnih javnih financ, ki so usmerjene v gospodarsko rast, skupaj z opredelitvijo rasti kot končnega referenčnega merila za ocenjevanje kakovosti javnih financ ne moremo obravnavati ločeno od predpostavke, da morata biti proračunska politika in politika na področju javnih odhodkov držav članic usmerjeni k ohranjanju in prenovi socialne države, zaščiti socialne varnosti in prerazporeditvi sredstev,

| E. | ker nizka raven javnih naložb v Evropski uniji (pod 3 % BDP) in njihova razpršenost negativno vplivata na cilj o dolgoročni trajnostni rasti, ki v nasprotju s tem zahteva ciljno usmerjeno javno porabo, opredeljeno na osnovi prednostnih nalog, |
| --- | --- |

E.

ker nizka raven javnih naložb v Evropski uniji (pod 3 % BDP) in njihova razpršenost negativno vplivata na cilj o dolgoročni trajnostni rasti, ki v nasprotju s tem zahteva ciljno usmerjeno javno porabo, opredeljeno na osnovi prednostnih nalog,

| F. | ker je pri analizi, oceni in obetih v zvezi s trajnostjo javnih financ nujno potrebno sprejeti pristop, ki upošteva enakost spolov, |
| --- | --- |

F.

ker je pri analizi, oceni in obetih v zvezi s trajnostjo javnih financ nujno potrebno sprejeti pristop, ki upošteva enakost spolov,

Spremembe gospodarskih gibanj v letih 2007 in 2008 - gospodarska in finančna kriza ter obeti za prihodnost

| 1. | ugotavlja, da analiza razmer na področju javnih financ v letu 2007 in v prvi polovici leta 2008 jasno kaže na spremembo gospodarskega gibanja in ugotavlja, da najnovejše gospodarske napovedi potrjujejo nagibanje k recesiji, kar spremlja ohranjanje nižje stopnje inflacije in vse večja neenakost dohodkov; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da analiza razmer na področju javnih financ v letu 2007 in v prvi polovici leta 2008 jasno kaže na spremembo gospodarskega gibanja in ugotavlja, da najnovejše gospodarske napovedi potrjujejo nagibanje k recesiji, kar spremlja ohranjanje nižje stopnje inflacije in vse večja neenakost dohodkov;

| 2. | izraža zaskrbljenost zaradi sedanjih težkih gospodarskih in finančnih razmer na mednarodni in evropski ravni, kar povzroča nestabilnost, ki je do sedaj ni bilo, in opozarja na nov razvoj dogodkov na ravni odnosov med javnim in zasebnim sektorjem ter na spremembe na področju monetarne in gospodarske politike, kjer zaradi pomanjkljivosti trga ter odsotnosti pravil in nadzora poseganje javnega sektorja ponovno prevzema osrednjo in ključno vlogo, kar se včasih izraža v obliki prave nacionalizacije; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost zaradi sedanjih težkih gospodarskih in finančnih razmer na mednarodni in evropski ravni, kar povzroča nestabilnost, ki je do sedaj ni bilo, in opozarja na nov razvoj dogodkov na ravni odnosov med javnim in zasebnim sektorjem ter na spremembe na področju monetarne in gospodarske politike, kjer zaradi pomanjkljivosti trga ter odsotnosti pravil in nadzora poseganje javnega sektorja ponovno prevzema osrednjo in ključno vlogo, kar se včasih izraža v obliki prave nacionalizacije;

| 3. | opozarja, da se zaradi krize v strateških sektorjih, zlasti na finančnem področju in področju prevoza, povečuje obseg javnih naložb za prevzeme, vendar se pri tem ne namenja pozornosti dejstvu, da se je treba pri takšnem reševanju omejiti le na nujne posege, ki prispevajo k spodbujanju in razvoju evropskega gospodarstva ter niso namenjeni le zadovoljevanju ozkih nacionalnih interesov; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se zaradi krize v strateških sektorjih, zlasti na finančnem področju in področju prevoza, povečuje obseg javnih naložb za prevzeme, vendar se pri tem ne namenja pozornosti dejstvu, da se je treba pri takšnem reševanju omejiti le na nujne posege, ki prispevajo k spodbujanju in razvoju evropskega gospodarstva ter niso namenjeni le zadovoljevanju ozkih nacionalnih interesov;

| 4. | meni, da morajo Komisija in države članice pripraviti ustrezno oceno o posledicah za javne finance, nastalih zaradi izplačil podpore velikim industrijam ter finančnemu in kreditnemu sektorju iz javnih sredstev; prav tako meni, da bi bilo koristno oceniti tovrstne posledice tudi ob upoštevanju konkurenčnosti, delovanja notranjega trga in ohranjanja enakih pogojev za vse; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo Komisija in države članice pripraviti ustrezno oceno o posledicah za javne finance, nastalih zaradi izplačil podpore velikim industrijam ter finančnemu in kreditnemu sektorju iz javnih sredstev; prav tako meni, da bi bilo koristno oceniti tovrstne posledice tudi ob upoštevanju konkurenčnosti, delovanja notranjega trga in ohranjanja enakih pogojev za vse;

| 5. | poudarja, da revidiran Pakt stabilnosti in rasti že omogoča sprejetje ukrepov v primeru zelo resnih razmer ter da imajo finančna konsolidacija in cilji, določeni v načrtih za stabilnost in konvergenco, še naprej bistveno vlogo v zvezi z obeti za gospodarsko okrevanje in rast; v tem okviru v celoti podpira najnovejše sklepe predsedstva po zasedanju Evropskega sveta dne 11. in 12. decembra 2008, ki poudarjajo prožnost in trajnost javnih financ v interesu hitrega in trajnostnega gospodarskega okrevanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da revidiran Pakt stabilnosti in rasti že omogoča sprejetje ukrepov v primeru zelo resnih razmer ter da imajo finančna konsolidacija in cilji, določeni v načrtih za stabilnost in konvergenco, še naprej bistveno vlogo v zvezi z obeti za gospodarsko okrevanje in rast; v tem okviru v celoti podpira najnovejše sklepe predsedstva po zasedanju Evropskega sveta dne 11. in 12. decembra 2008, ki poudarjajo prožnost in trajnost javnih financ v interesu hitrega in trajnostnega gospodarskega okrevanja;

| 6. | opozarja na pomen usklajenega pristopa na ravni Skupnosti pri preprečevanju utaje davkov in davčnega raja, kar je v interesu državljanov, davkoplačevalcev in javnih financ, zlasti v času, ko na finančno konsolidacijo in na raven javnega dolga lahko negativno vplivajo posegi s precejšnjimi javnimi sredstvi v podporo velikih finančnih in industrijskih akterjev; |
| --- | --- |

6.

opozarja na pomen usklajenega pristopa na ravni Skupnosti pri preprečevanju utaje davkov in davčnega raja, kar je v interesu državljanov, davkoplačevalcev in javnih financ, zlasti v času, ko na finančno konsolidacijo in na raven javnega dolga lahko negativno vplivajo posegi s precejšnjimi javnimi sredstvi v podporo velikih finančnih in industrijskih akterjev;

| 7. | poudarja, da je prav tako v interesu javnosti, davkoplačevalcev in javnega proračuna zagotoviti, da vsak poseg in uporabo javnih sredstev za reševanje finančnih organizacij spremljajo ustrezen nadzor, konkretne izboljšave na področju vodenja in poslovnega ravnanja podjetij ali institucij, natančne omejitve višine zneskov, ki se izplačajo vodstvenim delavcem, ter jasna odgovornost do javnih organov; meni, da bi bilo v tem okviru koristno, da Komisija spodbuja vpeljavo smernic, da se zagotovi dosledno in usklajeno izvajanje različnih nacionalnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je prav tako v interesu javnosti, davkoplačevalcev in javnega proračuna zagotoviti, da vsak poseg in uporabo javnih sredstev za reševanje finančnih organizacij spremljajo ustrezen nadzor, konkretne izboljšave na področju vodenja in poslovnega ravnanja podjetij ali institucij, natančne omejitve višine zneskov, ki se izplačajo vodstvenim delavcem, ter jasna odgovornost do javnih organov; meni, da bi bilo v tem okviru koristno, da Komisija spodbuja vpeljavo smernic, da se zagotovi dosledno in usklajeno izvajanje različnih nacionalnih akcijskih načrtov;

| 8. | meni, da bodo množični javni posegi za podporo in reševanje bančnega in finančnega sektorja v številnih državah članicah, imeli očitne posledice za javne finance in prihodke državljanov; zato meni, da je treba nujno zagotoviti ustrezno in enakomerno razporeditev davčnega bremena med vsemi davkoplačevalci, kar pomeni, da je treba na eni strani določiti ustrezno raven obdavčitve za vse finančne akterje, na drugi pa zagotoviti postopno in odločno zmanjšanje davčnega bremena za pokojnine in plače v nizkem in srednjem razredu, in sicer z davčnimi olajšavami, revizijo davčne osnove in z nadomestili za prekomerno obdavčenje, da se zmanjša revščina in ne le njene skrajne pojavne oblike ter se spodbudi poraba dobrin in rast povpraševanja, kar bi bil proticiklični odziv na sedanjo gospodarsko krizo, ki lahko povzroči recesijo; |
| --- | --- |

8.

meni, da bodo množični javni posegi za podporo in reševanje bančnega in finančnega sektorja v številnih državah članicah, imeli očitne posledice za javne finance in prihodke državljanov; zato meni, da je treba nujno zagotoviti ustrezno in enakomerno razporeditev davčnega bremena med vsemi davkoplačevalci, kar pomeni, da je treba na eni strani določiti ustrezno raven obdavčitve za vse finančne akterje, na drugi pa zagotoviti postopno in odločno zmanjšanje davčnega bremena za pokojnine in plače v nizkem in srednjem razredu, in sicer z davčnimi olajšavami, revizijo davčne osnove in z nadomestili za prekomerno obdavčenje, da se zmanjša revščina in ne le njene skrajne pojavne oblike ter se spodbudi poraba dobrin in rast povpraševanja, kar bi bil proticiklični odziv na sedanjo gospodarsko krizo, ki lahko povzroči recesijo;

| 9. | poudarja, da se morajo evropske makroekonomske politike hitro in usklajeno odzivati na tveganja, ki nastajajo zaradi recesije in finančne nestabilnosti ter poziva Komisijo in države članice (zlasti tiste v euroobmočju), naj premišljeno in enosmerno uporabljajo prožnost v okviru Pakta stabilnosti in rasti ter ustrezne proticiklične mehanizme, ki so namenjeni strukturnim spremembam, učinkovitemu dodeljevanju javnih sredstev, prestrukturiranju javnih odhodkov in naložbam za gospodarsko rast v skladu z lizbonskimi cilji, ter naj posebno pozornost namenijo vlogi malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se morajo evropske makroekonomske politike hitro in usklajeno odzivati na tveganja, ki nastajajo zaradi recesije in finančne nestabilnosti ter poziva Komisijo in države članice (zlasti tiste v euroobmočju), naj premišljeno in enosmerno uporabljajo prožnost v okviru Pakta stabilnosti in rasti ter ustrezne proticiklične mehanizme, ki so namenjeni strukturnim spremembam, učinkovitemu dodeljevanju javnih sredstev, prestrukturiranju javnih odhodkov in naložbam za gospodarsko rast v skladu z lizbonskimi cilji, ter naj posebno pozornost namenijo vlogi malih in srednje velikih podjetij;

| 10. | v tem okviru poudarja, da je treba oblikovati skupen pristop – zlasti v euroobmočju – o politiki plač, ki bo zagotavljal povečanje plač v skladu z dejansko rastjo inflacije in produktivnostjo, saj fiskalna politika in politika plač pomembno in učinkovito vplivata na povpraševanje ter gospodarsko stabilnost in rast; |
| --- | --- |

10.

v tem okviru poudarja, da je treba oblikovati skupen pristop – zlasti v euroobmočju – o politiki plač, ki bo zagotavljal povečanje plač v skladu z dejansko rastjo inflacije in produktivnostjo, saj fiskalna politika in politika plač pomembno in učinkovito vplivata na povpraševanje ter gospodarsko stabilnost in rast;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se pojavljajo območja, ki sprejemajo odločitve, v katerih euroskupina deluje kot (glavni) organ političnega in gospodarskega usklajevanja za pripravo hitrih odgovorov in skupaj sprejetih strategij ne le za odzivanje na gospodarsko in finančno krizo, ampak tudi za ponovno oživitev makroekonomske politike in skupnih strategij za naložbe, da se spodbudijo obeti za gospodarsko rast, preprečijo resne posledice na področju javnih financ in finančne stabilnosti Evropske unije ter prispeva k boljšemu ravnovesju med gospodarskimi in monetarnimi politikami znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da se pojavljajo območja, ki sprejemajo odločitve, v katerih euroskupina deluje kot (glavni) organ političnega in gospodarskega usklajevanja za pripravo hitrih odgovorov in skupaj sprejetih strategij ne le za odzivanje na gospodarsko in finančno krizo, ampak tudi za ponovno oživitev makroekonomske politike in skupnih strategij za naložbe, da se spodbudijo obeti za gospodarsko rast, preprečijo resne posledice na področju javnih financ in finančne stabilnosti Evropske unije ter prispeva k boljšemu ravnovesju med gospodarskimi in monetarnimi politikami znotraj Evropske unije;

| 12. | meni, da bi bilo koristno vzpostaviti mehanizem obveznega posvetovanja in usklajevanja med Komisijo in državami članicami – zlasti tistimi v euroskupini – pred sprejetjem pomembnih gospodarskih ukrepov, zlasti kar zadeva ukrepe, ki obravnavajo nihanje cen energije, surovin in prehranskih izdelkov; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo koristno vzpostaviti mehanizem obveznega posvetovanja in usklajevanja med Komisijo in državami članicami – zlasti tistimi v euroskupini – pred sprejetjem pomembnih gospodarskih ukrepov, zlasti kar zadeva ukrepe, ki obravnavajo nihanje cen energije, surovin in prehranskih izdelkov;

Trajnost javnih financ in učinkovitost preventivnega dela Pakta stabilnosti in rasti

| 13. | meni, da je trajnost javnih financ pogoj in prednostna naloga ne le za stabilnost in rast ter oblikovanje makroekonomske, socialne in okoljske politike ter politike zaposlovanja držav članic, temveč tudi za prihodnost gospodarstva in evropskega socialnega modela, ki sta bistvena pri razvoju Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

meni, da je trajnost javnih financ pogoj in prednostna naloga ne le za stabilnost in rast ter oblikovanje makroekonomske, socialne in okoljske politike ter politike zaposlovanja držav članic, temveč tudi za prihodnost gospodarstva in evropskega socialnega modela, ki sta bistvena pri razvoju Evropske unije;

| 14. | izraža globoko zaskrbljenost nad sedanjo svetovno finančno krizo, ki bo neposredno vplivala na trajnost in kakovost javnih financ v državah članicah; zlasti izraža zaskrbljenost zaradi učinka te krize na realno gospodarstvo in na plačilno bilanco novih držav članic, ki niso del euroobmočja in se soočajo z občutnim zmanjšanjem neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

14.

izraža globoko zaskrbljenost nad sedanjo svetovno finančno krizo, ki bo neposredno vplivala na trajnost in kakovost javnih financ v državah članicah; zlasti izraža zaskrbljenost zaradi učinka te krize na realno gospodarstvo in na plačilno bilanco novih držav članic, ki niso del euroobmočja in se soočajo z občutnim zmanjšanjem neposrednih tujih naložb;

| 15. | poudarja, da primanjkljaj in javni dolg negativno vplivata na rast, saj omejujeta manevrski prostor, ki je v času krize državam članicam na razpolago; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za konsolidacijo svojih proračunov in zmanjšajo javni dolg v času rasti kot pogoj za doseganje zdravega, konkurenčnega in trajnega evropskega gospodarstva; poudarja tudi, da imajo slabo zasnovani ukrepi za zniževanje primanjkljaja in javnega dolga, kot je nekritično zmanjševanje sredstev v javne naložbe, negativen vpliv na dolgoročna predvidevanja o rasti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da primanjkljaj in javni dolg negativno vplivata na rast, saj omejujeta manevrski prostor, ki je v času krize državam članicam na razpolago; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za konsolidacijo svojih proračunov in zmanjšajo javni dolg v času rasti kot pogoj za doseganje zdravega, konkurenčnega in trajnega evropskega gospodarstva; poudarja tudi, da imajo slabo zasnovani ukrepi za zniževanje primanjkljaja in javnega dolga, kot je nekritično zmanjševanje sredstev v javne naložbe, negativen vpliv na dolgoročna predvidevanja o rasti;

| 16. | poudarja, da se je težko izogniti vse večjemu primanjkljaju, ob upoštevanju novih mednarodnih okoliščin, nastalih zaradi sedanje finančne krize in gospodarske recesije, ki sta že začeli vplivati na zaposlovanje in rast v euroobmočju; zato predlaga, da države članice bolj načrtno uporabijo prožnost, ki jo zagotavlja Pakt stabilnosti in rasti, da se spodbuja gospodarsko oživitev in rast; opozarja na proračunske posledice sedanje finančne krize in poziva Komisijo, naj oceni, kakšne posledice bodo imele javne finance držav članic zaradi uporabe sredstev iz javnih skladov pri načrtih za reševanje nacionalnih finančnih institucij; poziva Komisijo, naj preuči učinke meril Pakta stabilnosti in rasti v sedanjem okviru, za katerega je značilna počasna gospodarska rast, v nekaterih državah članicah pa se obeta gospodarska recesija; poziva, naj se ocenijo učinki vse večjih stroškov za posojila na javni dolg držav članic; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se je težko izogniti vse večjemu primanjkljaju, ob upoštevanju novih mednarodnih okoliščin, nastalih zaradi sedanje finančne krize in gospodarske recesije, ki sta že začeli vplivati na zaposlovanje in rast v euroobmočju; zato predlaga, da države članice bolj načrtno uporabijo prožnost, ki jo zagotavlja Pakt stabilnosti in rasti, da se spodbuja gospodarsko oživitev in rast; opozarja na proračunske posledice sedanje finančne krize in poziva Komisijo, naj oceni, kakšne posledice bodo imele javne finance držav članic zaradi uporabe sredstev iz javnih skladov pri načrtih za reševanje nacionalnih finančnih institucij; poziva Komisijo, naj preuči učinke meril Pakta stabilnosti in rasti v sedanjem okviru, za katerega je značilna počasna gospodarska rast, v nekaterih državah članicah pa se obeta gospodarska recesija; poziva, naj se ocenijo učinki vse večjih stroškov za posojila na javni dolg držav članic;

| 17. | ugotavlja, da revidirani Pakt stabilnosti in rasti deluje pravilno; meni, da je bil v preteklih letih korektivni del zadovoljivo uporabljan ter poudarja pomen preventivnega dela kot bistvenega instrumenta v zvezi s trajnostjo in konvergenco finančnih politik držav članic, zlasti tistih iz euroobmočja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da revidirani Pakt stabilnosti in rasti deluje pravilno; meni, da je bil v preteklih letih korektivni del zadovoljivo uporabljan ter poudarja pomen preventivnega dela kot bistvenega instrumenta v zvezi s trajnostjo in konvergenco finančnih politik držav članic, zlasti tistih iz euroobmočja;

| 18. | soglaša s stališči Komisije o pomenu preventivnega dela Pakta stabilnosti in rasti, o podpori in opozarjanju držav članic ter o izmenjavi najboljšega ravnanja; zlasti se strinja, da bi moral preventivni del temeljiti na srednjeročnem pristopu do proračunske politike in na usklajevanju na ravni Skupnosti, saj učinkovito izvrševanje zahteva skupno razumevanje izzivov gospodarske in proračunske politike v Evropski uniji ter odločno politično zavezanost k njihovemu reševanju s ciljno usmerjenimi proticikličnimi posegi, ki upoštevajo skupne interese; |
| --- | --- |

18.

soglaša s stališči Komisije o pomenu preventivnega dela Pakta stabilnosti in rasti, o podpori in opozarjanju držav članic ter o izmenjavi najboljšega ravnanja; zlasti se strinja, da bi moral preventivni del temeljiti na srednjeročnem pristopu do proračunske politike in na usklajevanju na ravni Skupnosti, saj učinkovito izvrševanje zahteva skupno razumevanje izzivov gospodarske in proračunske politike v Evropski uniji ter odločno politično zavezanost k njihovemu reševanju s ciljno usmerjenimi proticikličnimi posegi, ki upoštevajo skupne interese;

| 19. | poudarja pomen srednjeročnega cilja kot posebnega proračunskega cilja, vezanega na ekonomsko, fiskalno in prihodkovno politiko, ki ga je treba doseči prek makroekonomskega dialoga, in je prilagojen posebnim razmeram v vsaki državi članici ter določen na večletni podlagi; poziva države članice, naj okrepijo verodostojnost in legitimnost srednjeročnega cilja tako na nacionalni ravni prek tesnejšega vključevanja vladnih oddelkov, nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev (nacionalno lastništvo), pa tudi na lokalni ravni prek podnacionalnih javnih financ) z oblikovanjem regionalnih Paktov stabilnosti in rasti ter srednjeročnih ciljev, pri tem pa upoštevajo vpliv, ki ga imajo lokalni javni odhodki in naložbe na nacionalne javne finance ter na predvidevanja o rasti različnih držav; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen srednjeročnega cilja kot posebnega proračunskega cilja, vezanega na ekonomsko, fiskalno in prihodkovno politiko, ki ga je treba doseči prek makroekonomskega dialoga, in je prilagojen posebnim razmeram v vsaki državi članici ter določen na večletni podlagi; poziva države članice, naj okrepijo verodostojnost in legitimnost srednjeročnega cilja tako na nacionalni ravni prek tesnejšega vključevanja vladnih oddelkov, nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev (nacionalno lastništvo), pa tudi na lokalni ravni prek podnacionalnih javnih financ) z oblikovanjem regionalnih Paktov stabilnosti in rasti ter srednjeročnih ciljev, pri tem pa upoštevajo vpliv, ki ga imajo lokalni javni odhodki in naložbe na nacionalne javne finance ter na predvidevanja o rasti različnih držav;

| 20. | meni, da je bistveno zagotoviti doslednost med večletnimi proračunskimi programi ter oblikovanjem in izvrševanjem letnih proračunov; poziva države članice k strožji pripravi makroekonomskih napovedi in k tesnejšemu sodelovanju pri opredeljevanju meril, časovnih načrtov in ciljev v večletnih okvirih za odhodke, da se zagotovi večja učinkovitost in uspešnost proračunske in makroekonomske politike na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

20.

meni, da je bistveno zagotoviti doslednost med večletnimi proračunskimi programi ter oblikovanjem in izvrševanjem letnih proračunov; poziva države članice k strožji pripravi makroekonomskih napovedi in k tesnejšemu sodelovanju pri opredeljevanju meril, časovnih načrtov in ciljev v večletnih okvirih za odhodke, da se zagotovi večja učinkovitost in uspešnost proračunske in makroekonomske politike na ravni Skupnosti;

| 21. | poudarja, da države članice potrebujejo dodatne strukturne reforme, večjo proračunsko disciplino, proticiklično fiskalno politiko in zmanjšanje proračunskega primanjkljaja v obdobju gospodarske rasti, da se boljše pripravijo na obravnavanje negativnih zunanjih pretresov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da države članice potrebujejo dodatne strukturne reforme, večjo proračunsko disciplino, proticiklično fiskalno politiko in zmanjšanje proračunskega primanjkljaja v obdobju gospodarske rasti, da se boljše pripravijo na obravnavanje negativnih zunanjih pretresov;

| 22. | poudarja, da je pomembno pripraviti makroekonomske načrte za obravnavanje zunanjih pretresov (kot je finančna kriza zaradi hipotekarnih posojil), ki bodo upoštevali razmere ne le v euroobmočju, ampak tudi v državah Evropske unije, ki zmanjšujejo gospodarski zaostanek za ostalimi članicami; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je pomembno pripraviti makroekonomske načrte za obravnavanje zunanjih pretresov (kot je finančna kriza zaradi hipotekarnih posojil), ki bodo upoštevali razmere ne le v euroobmočju, ampak tudi v državah Evropske unije, ki zmanjšujejo gospodarski zaostanek za ostalimi članicami;

Javne finance - bistveni element širšega in celovitejšega ekonomskega pristopa

| 23. | poudarja, da mora biti temeljni cilj ohranjanja zdravih in konsolidiranih javnih financ opredeljen na podlagi obveznosti iz novega pakta stabilnosti, istočasno pa perspektivo razvoja, rasti in konkurenčnosti lizbonske strategije, ki zahteva strukturne reforme, pa tudi strukturo javne porabe in obdavčenja, ki bodo spodbujale naložbe (v človeški kapital, raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje (vključno z visokim šolstvom), zdravje, infrastrukturo, okolje, varnost in sodstvo) in prerazporeditev tovrstnega dohodka, da se spodbudijo socialna kohezija, rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora biti temeljni cilj ohranjanja zdravih in konsolidiranih javnih financ opredeljen na podlagi obveznosti iz novega pakta stabilnosti, istočasno pa perspektivo razvoja, rasti in konkurenčnosti lizbonske strategije, ki zahteva strukturne reforme, pa tudi strukturo javne porabe in obdavčenja, ki bodo spodbujale naložbe (v človeški kapital, raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje (vključno z visokim šolstvom), zdravje, infrastrukturo, okolje, varnost in sodstvo) in prerazporeditev tovrstnega dohodka, da se spodbudijo socialna kohezija, rast in zaposlovanje;

| 24. | poudarja, da morajo cilji javnih financ, ki so bili oblikovani na podlagi integriranih smernic novega lizbonskega ciklusa, na skladen in organski način povezovati načrte stabilnosti in konvergence z načrti nacionalnih reform; verjame, da se mora dodana vrednost zdravih in v rast usmerjenih evropskih javnih financ odražati – zlasti v euroobmočju – v evropski politiki naložb v javno infrastrukturo, oblikovani in usklajeni na podlagi skupnih ciljev, ki se lahko financirajo iz nacionalnih proračunov in (delno) iz proračuna EU, pa tudi iz novih evropskih finančnih instrumentov (npr. euroobveznic ali Evropskega investicijskega sklada), namenjenih ohranjanju rasti, produktivnosti in konkurenčnosti Evropske unije in euroobmočja v mednarodnem kontekstu; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da morajo cilji javnih financ, ki so bili oblikovani na podlagi integriranih smernic novega lizbonskega ciklusa, na skladen in organski način povezovati načrte stabilnosti in konvergence z načrti nacionalnih reform; verjame, da se mora dodana vrednost zdravih in v rast usmerjenih evropskih javnih financ odražati – zlasti v euroobmočju – v evropski politiki naložb v javno infrastrukturo, oblikovani in usklajeni na podlagi skupnih ciljev, ki se lahko financirajo iz nacionalnih proračunov in (delno) iz proračuna EU, pa tudi iz novih evropskih finančnih instrumentov (npr. euroobveznic ali Evropskega investicijskega sklada), namenjenih ohranjanju rasti, produktivnosti in konkurenčnosti Evropske unije in euroobmočja v mednarodnem kontekstu;

| 25. | meni, da bi bilo koristno ustanoviti mehanizem obveznega posvetovanja nacionalnih parlamentov skupaj z Evropskim parlamentom zaradi usklajene priprave programov za stabilnost in konvergenco v skladu s paktom stabilnosti na eni strani ter nacionalnih reformnih programov v skladu z integriranimi lizbonskimi smernicami na drugi, in sicer na način, ki omogoča njihovo povezanost in skupno predstavitev, po možnosti jeseni vsako leto; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo koristno ustanoviti mehanizem obveznega posvetovanja nacionalnih parlamentov skupaj z Evropskim parlamentom zaradi usklajene priprave programov za stabilnost in konvergenco v skladu s paktom stabilnosti na eni strani ter nacionalnih reformnih programov v skladu z integriranimi lizbonskimi smernicami na drugi, in sicer na način, ki omogoča njihovo povezanost in skupno predstavitev, po možnosti jeseni vsako leto;

| 26. | se strinja, da so strukturne reforme zaradi demografskih sprememb nujnejše, zlasti kar zadeva pokojninske sheme, javno zdravje in dolgoročno nego, ter poudarja, da bi bilo preveč omejujoče osredotočiti se le na staranje prebivalstva (in padajočo stopnjo rodnosti), ne da bi upoštevali vpliva globalizacije, vključno z neustavljivim pritokom priseljencev iz tretjih držav, ne le iz gospodarskih razlogov, temveč tudi zaradi bega pred vojno in podnebnimi nesrečami; |
| --- | --- |

26.

se strinja, da so strukturne reforme zaradi demografskih sprememb nujnejše, zlasti kar zadeva pokojninske sheme, javno zdravje in dolgoročno nego, ter poudarja, da bi bilo preveč omejujoče osredotočiti se le na staranje prebivalstva (in padajočo stopnjo rodnosti), ne da bi upoštevali vpliva globalizacije, vključno z neustavljivim pritokom priseljencev iz tretjih držav, ne le iz gospodarskih razlogov, temveč tudi zaradi bega pred vojno in podnebnimi nesrečami;

| 27. | kaže na pomen politike zaposlovanja in socialnega vključevanja, pri čemer se dosledno upošteva potrebe različnih generacij, spolov in oseb na podlagi načel prožne varnosti in s tem proaktivnih ukrepov za podporo plačam in dohodkom prek socialnega dialoga, ki daje prednost večji produktivnosti, ne da bi zanemaril ukrepe za varovanje pokojnin, ob upoštevanju dejstva, da neprimerne pokojnine niso le socialni problem, temveč povzročajo tudi povečanje porabe za socialno varnost in posledično višje stroške za javne finance; |
| --- | --- |

27.

kaže na pomen politike zaposlovanja in socialnega vključevanja, pri čemer se dosledno upošteva potrebe različnih generacij, spolov in oseb na podlagi načel prožne varnosti in s tem proaktivnih ukrepov za podporo plačam in dohodkom prek socialnega dialoga, ki daje prednost večji produktivnosti, ne da bi zanemaril ukrepe za varovanje pokojnin, ob upoštevanju dejstva, da neprimerne pokojnine niso le socialni problem, temveč povzročajo tudi povečanje porabe za socialno varnost in posledično višje stroške za javne finance;

| 28. | meni, da je treba finančne trge in storitve, ki so del politik lizbonske strategije, vključiti v okvir vprašanja o finančni stabilnosti in nadzornih mehanizmih, da se zagotovi zaščita proti negativnimi vplivi na gospodarsko rast in javne finance; izraža zaskrbljenost zlasti nad navedbami, da lokalne uprave uporabljajo finančne derivate in nove finančne instrumente, kar ima lahko uničujoče posledice zanje; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba finančne trge in storitve, ki so del politik lizbonske strategije, vključiti v okvir vprašanja o finančni stabilnosti in nadzornih mehanizmih, da se zagotovi zaščita proti negativnimi vplivi na gospodarsko rast in javne finance; izraža zaskrbljenost zlasti nad navedbami, da lokalne uprave uporabljajo finančne derivate in nove finančne instrumente, kar ima lahko uničujoče posledice zanje;

| 29. | meni, da je treba nujno sprejeti nov pristop na področju javnih financ, ki bo sistematičen in usklajen med državami članicami, zlasti tistimi v euroobmočju, in bo pripravljen z namenom podpore dolgoročni gospodarski rasti (in potencialu za rast) ter bo njegova poglavitna naloga vzpostavitev večrazsežnostnega okvira za opredelitev in merjenje kakovosti javnih financ, kar bo gospodarstvu Evropske unije omogočilo, da se zaščiti pred zunanjimi pretresi, se odzove na demografske izzive in mednarodno konkurenco ter zagotovi enakost in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba nujno sprejeti nov pristop na področju javnih financ, ki bo sistematičen in usklajen med državami članicami, zlasti tistimi v euroobmočju, in bo pripravljen z namenom podpore dolgoročni gospodarski rasti (in potencialu za rast) ter bo njegova poglavitna naloga vzpostavitev večrazsežnostnega okvira za opredelitev in merjenje kakovosti javnih financ, kar bo gospodarstvu Evropske unije omogočilo, da se zaščiti pred zunanjimi pretresi, se odzove na demografske izzive in mednarodno konkurenco ter zagotovi enakost in socialno kohezijo;

Kakovost javnih financ: prihodki in odhodki

| 30. | meni, da je bistvenega pomena, da se države članice trudijo izvajati kakovostne politike javnih financ, ki so usklajene in temeljijo na metodi ocenjevanja, ki vključuje kazalce in cilje, v njihovo oblikovanje in opredelitev pa morajo biti vključeni Evropski parlament in nacionalni parlamenti; meni, da je predlog Komisije uporaben in da narekuje sistem za ocenjevanje proračunskih politik, ki se osredotočajo na posebne vidike, kot so sestava, učinkovitost in uspešnost javne porabe, struktura in učinkovitost sistemov prihodkov, učinkovitost in kakovost javne uprave, dobro proračunsko upravljanje in metoda za usklajevanje kakovostnih politik javnih financ med državami članicami; poziva k večji primerljivosti nacionalnih proračunov, da se omogoči uresničevanje zgoraj navedenih ciljev; |
| --- | --- |

30.

meni, da je bistvenega pomena, da se države članice trudijo izvajati kakovostne politike javnih financ, ki so usklajene in temeljijo na metodi ocenjevanja, ki vključuje kazalce in cilje, v njihovo oblikovanje in opredelitev pa morajo biti vključeni Evropski parlament in nacionalni parlamenti; meni, da je predlog Komisije uporaben in da narekuje sistem za ocenjevanje proračunskih politik, ki se osredotočajo na posebne vidike, kot so sestava, učinkovitost in uspešnost javne porabe, struktura in učinkovitost sistemov prihodkov, učinkovitost in kakovost javne uprave, dobro proračunsko upravljanje in metoda za usklajevanje kakovostnih politik javnih financ med državami članicami; poziva k večji primerljivosti nacionalnih proračunov, da se omogoči uresničevanje zgoraj navedenih ciljev;

| 31. | poziva države članice, naj sprejmejo kakovostne politike javnih financ skupaj s sistemom ocenjevanja proračunskih politik (kot je upravljanje proračuna na podlagi uspešnosti, ki temelji na modelu OECD), namenjeno izboljšanju kakovosti javne porabe s krepitvijo povezave med razporeditvijo sredstev in rezultatov; ugotavlja, da je načelo enakosti spolov pri pripravi proračuna dober primer upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti, metode, ki jo je predlagal in jo spodbuja Parlament, uporablja pa se na lokalni in centralni ravni v različnih državah članicah v različnih merah, treba ga je pa dosledneje izvajati tudi na ravni Skupnosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi metode upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti, smernice in kazalce, ki bodo omogočili primerjavo in uskladili finančne in makroekonomske politike držav članic, ter prizna, da to zahteva večjo vključitev in tako večji smisel za odgovornost s strani informiranih državljanov; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj sprejmejo kakovostne politike javnih financ skupaj s sistemom ocenjevanja proračunskih politik (kot je upravljanje proračuna na podlagi uspešnosti, ki temelji na modelu OECD), namenjeno izboljšanju kakovosti javne porabe s krepitvijo povezave med razporeditvijo sredstev in rezultatov; ugotavlja, da je načelo enakosti spolov pri pripravi proračuna dober primer upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti, metode, ki jo je predlagal in jo spodbuja Parlament, uporablja pa se na lokalni in centralni ravni v različnih državah članicah v različnih merah, treba ga je pa dosledneje izvajati tudi na ravni Skupnosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi metode upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti, smernice in kazalce, ki bodo omogočili primerjavo in uskladili finančne in makroekonomske politike držav članic, ter prizna, da to zahteva večjo vključitev in tako večji smisel za odgovornost s strani informiranih državljanov;

| 32. | pozdravlja misel, ki jo je izrazila Komisija o tem, kako uvesti kakovost, učinkovitost in uspešnost sistema prihodkov; meni, da bodo davčne reforme v državah članicah vodile k večji rasti le, če bodo dosledno osredotočene na posebne pogoje institucionalnega in upravnega sistema, proizvodnega sistema in trga dela (zlasti na stopnjo brezposelnosti in obseg sive ekonomije) v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja misel, ki jo je izrazila Komisija o tem, kako uvesti kakovost, učinkovitost in uspešnost sistema prihodkov; meni, da bodo davčne reforme v državah članicah vodile k večji rasti le, če bodo dosledno osredotočene na posebne pogoje institucionalnega in upravnega sistema, proizvodnega sistema in trga dela (zlasti na stopnjo brezposelnosti in obseg sive ekonomije) v vsaki državi članici;

| 33. | kaže na obstoječe neenakosti med državami članicami kar zadeva davčni pritisk in davčne strukture; priznava težavnost oblikovanja poenotene davčne reforme, ki vodi k večji rasti – glede na prednosti (širša osnova) in slabosti (vedno šibkejše načelo postopnosti) prehoda od neposrednih davkov k posrednim, ki temeljijo na potrošnji; vendar poudarja, da lahko številni ukrepi skupne davčne politike pomembno izboljšajo učinkovitost davčnega sistema in davčnih prihodkov, povečajo zaposlenost, zmanjšajo razlike in povečajo rast na ravni Skupnosti;






  — | uvedba širše davčne osnove (in nižjih stopenj), da se zmanjšajo neenakosti in povečajo prihodke, in |
| --- | --- | --- |

33.

kaže na obstoječe neenakosti med državami članicami kar zadeva davčni pritisk in davčne strukture; priznava težavnost oblikovanja poenotene davčne reforme, ki vodi k večji rasti – glede na prednosti (širša osnova) in slabosti (vedno šibkejše načelo postopnosti) prehoda od neposrednih davkov k posrednim, ki temeljijo na potrošnji; vendar poudarja, da lahko številni ukrepi skupne davčne politike pomembno izboljšajo učinkovitost davčnega sistema in davčnih prihodkov, povečajo zaposlenost, zmanjšajo razlike in povečajo rast na ravni Skupnosti;

—

uvedba širše davčne osnove (in nižjih stopenj), da se zmanjšajo neenakosti in povečajo prihodke, in

| — | znižanje davčnega pritiska na delo s pravičnejšo porazdelitvijo davčnega bremena med različne kategorije davkoplačevalcev, reorganizacija spodbud in shem davčnih olajšav ter zlasti prehod na druge dejavnike ali sektorje; |
| --- | --- |

—

znižanje davčnega pritiska na delo s pravičnejšo porazdelitvijo davčnega bremena med različne kategorije davkoplačevalcev, reorganizacija spodbud in shem davčnih olajšav ter zlasti prehod na druge dejavnike ali sektorje;

| 34. | opozarja na dejstvo, da bi bila davčna reforma, ki je usmerjena v dobre javne finance, rast, učinkovitost, poenostavitev, odpravljanje razlik ter boj proti davčnim utajam, izogibanju plačila davkov in davčnemu raju, učinkovitejša, če bi se države članice, zlasti tiste iz euroobmočja, med seboj uskladile in konsolidirale, pri tem pa upoštevale razvojne in konkurenčne sposobnosti notranjega trga; |
| --- | --- |

34.

opozarja na dejstvo, da bi bila davčna reforma, ki je usmerjena v dobre javne finance, rast, učinkovitost, poenostavitev, odpravljanje razlik ter boj proti davčnim utajam, izogibanju plačila davkov in davčnemu raju, učinkovitejša, če bi se države članice, zlasti tiste iz euroobmočja, med seboj uskladile in konsolidirale, pri tem pa upoštevale razvojne in konkurenčne sposobnosti notranjega trga;

| 35. | opozarja na osrednje vprašanje o sestavi javne porabe, namenjene trajnostni rasti, in poudarja, da kakovost in učinkovitost naložb v infrastrukturo in človeški kapital, pri čemer se daje prednost storitvam javnega interesa na podlagi predhodne opredelitve potreb ljudi in sestave prebivalstva, ter posebna pozornost, namenjena politikam enakosti spolov in demografskih sprememb pripomorejo k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva; poudarja, da se pritisk na socialne in zdravstvene storitve, ki izhaja iz staranja prebivalstva, lahko zmanjša z naložbami v zdravstveno izobraževanje; poudarja, da je treba javno porabo reorganizirati tako, da se proračunske postavke prenesejo na sektorje, ki spodbujajo rast, z učinkovitejšo in uspešnejšo porabo javnih sredstev ter z zagotavljanjem primerno vključenih javno-zasebnih omrežij; |
| --- | --- |

35.

opozarja na osrednje vprašanje o sestavi javne porabe, namenjene trajnostni rasti, in poudarja, da kakovost in učinkovitost naložb v infrastrukturo in človeški kapital, pri čemer se daje prednost storitvam javnega interesa na podlagi predhodne opredelitve potreb ljudi in sestave prebivalstva, ter posebna pozornost, namenjena politikam enakosti spolov in demografskih sprememb pripomorejo k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva; poudarja, da se pritisk na socialne in zdravstvene storitve, ki izhaja iz staranja prebivalstva, lahko zmanjša z naložbami v zdravstveno izobraževanje; poudarja, da je treba javno porabo reorganizirati tako, da se proračunske postavke prenesejo na sektorje, ki spodbujajo rast, z učinkovitejšo in uspešnejšo porabo javnih sredstev ter z zagotavljanjem primerno vključenih javno-zasebnih omrežij;

| 36. | kaže na potrebo po reformi in modernizaciji javnih uprav, ki so bistvene v sistemu javnih odhodkov in prihodkov, ter po zagotavljanju doseganja meril, povezanih z učinkovitostjo, uspešnostjo in produktivnostjo, odgovornostjo in oceno rezultatov, osredotočenih na strukturo javne uprave ter nacionalne in lokalne institucije držav članic, ter doslednem upoštevanju obveznosti in priložnosti, ki izhajajo iz delovanja Evropske unije, da se zagotovi povezanost javnega sektorja z dobrimi proračuni in da pripomore h konkurenčnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

36.

kaže na potrebo po reformi in modernizaciji javnih uprav, ki so bistvene v sistemu javnih odhodkov in prihodkov, ter po zagotavljanju doseganja meril, povezanih z učinkovitostjo, uspešnostjo in produktivnostjo, odgovornostjo in oceno rezultatov, osredotočenih na strukturo javne uprave ter nacionalne in lokalne institucije držav članic, ter doslednem upoštevanju obveznosti in priložnosti, ki izhajajo iz delovanja Evropske unije, da se zagotovi povezanost javnega sektorja z dobrimi proračuni in da pripomore h konkurenčnemu gospodarstvu;

| 37. | poudarja osrednjo vlogo dobrega proračunskega upravljanja, ki temelji na naboru pravil in postopkov, namenjenih določanju načinov priprave, izvrševanja in spremljanja javnih proračunov v srednjeročni perspektivi, ob upoštevanju proračunske konsolidacije in reorganizacije javne porabe v državah članicah, ki jih bosta spremljali metoda analize konteksta (na evropski, nacionalni in lokalni ravni) in opredelitev ciljev, vključno s predhodno in naknadno presojo vplivov, preverjanjem ter oceno rezultatov in uspešnosti, ter mehanizmom prilagodljivosti upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti; meni, da je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da so pravila denarnega upravljanja homogena in v okviru konteksta, kar zadeva časovno usklajevanje in cilje, zlasti v euroobmočju; prav tako meni, da morajo biti ta pravila denarnega upravljanja povezana z gospodarskim upravljanjem, da se spodbuja skupne proračunsko ekonomske in naložbene možnosti, osredotočene na enake cilje, da se poveča učinkovitost, dosežejo multiplacijski učinki in izjemni rezultati, ki so še pomembnejši v težkih gospodarskih okoliščinah, kakršne so sedanje; meni, da obstaja nevarnost, da se neusklajeni nacionalni načrti za oživitev gospodarstva lahko medsebojno izničijo; glede tega meni, da je treba nacionalne proračune pripravljati na osnovi analize in obetov skupnih gospodarskih razmer; |
| --- | --- |

37.

poudarja osrednjo vlogo dobrega proračunskega upravljanja, ki temelji na naboru pravil in postopkov, namenjenih določanju načinov priprave, izvrševanja in spremljanja javnih proračunov v srednjeročni perspektivi, ob upoštevanju proračunske konsolidacije in reorganizacije javne porabe v državah članicah, ki jih bosta spremljali metoda analize konteksta (na evropski, nacionalni in lokalni ravni) in opredelitev ciljev, vključno s predhodno in naknadno presojo vplivov, preverjanjem ter oceno rezultatov in uspešnosti, ter mehanizmom prilagodljivosti upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti; meni, da je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da so pravila denarnega upravljanja homogena in v okviru konteksta, kar zadeva časovno usklajevanje in cilje, zlasti v euroobmočju; prav tako meni, da morajo biti ta pravila denarnega upravljanja povezana z gospodarskim upravljanjem, da se spodbuja skupne proračunsko ekonomske in naložbene možnosti, osredotočene na enake cilje, da se poveča učinkovitost, dosežejo multiplacijski učinki in izjemni rezultati, ki so še pomembnejši v težkih gospodarskih okoliščinah, kakršne so sedanje; meni, da obstaja nevarnost, da se neusklajeni nacionalni načrti za oživitev gospodarstva lahko medsebojno izničijo; glede tega meni, da je treba nacionalne proračune pripravljati na osnovi analize in obetov skupnih gospodarskih razmer;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s prej navedenim oblikujejo usklajevalni mehanizem, s katerim bodo spremljale in ocenjevale kakovost proračunskih politik držav članic, ki je tesno povezan z mehanizmi Pakta stabilnosti in rasti ter izvaja integrirane smernice lizbonske strategije, ki temeljijo na sistematičnem poročanju o kakovosti, oceni kakovostne politike javnih financ preko sistema upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti in periodičnih pregledov kakovostne politike javnih financ; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s prej navedenim oblikujejo usklajevalni mehanizem, s katerim bodo spremljale in ocenjevale kakovost proračunskih politik držav članic, ki je tesno povezan z mehanizmi Pakta stabilnosti in rasti ter izvaja integrirane smernice lizbonske strategije, ki temeljijo na sistematičnem poročanju o kakovosti, oceni kakovostne politike javnih financ preko sistema upravljanja proračuna na podlagi uspešnosti in periodičnih pregledov kakovostne politike javnih financ;

*

- *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 780.

(2)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 132.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 569.

(4)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 125.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0057.

(6)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 422.

(7)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 535.

(8)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 441.

(9)  UL C 74 E, 24.3.2004, str. 746.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0506.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/46

---

Fibromialgija

P6_TA(2009)0014

Izjava Evropskega parlamenta o fibromialgiji

(2010/C 46 E/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker skoraj 14 milijonov ljudi v EU in od 1 do 3 % celotne svetovne populacije prizadane fibromialgija, izčrpavajoče stanje, za katerega so značilne kronične široko razprostranjene bolečine, |
| --- | --- |

A.

ker skoraj 14 milijonov ljudi v EU in od 1 do 3 % celotne svetovne populacije prizadane fibromialgija, izčrpavajoče stanje, za katerega so značilne kronične široko razprostranjene bolečine,

| B. | ker Svetovna zdravstvena organizacija priznava fibromialgijo kot bolezen od leta 1992 dalje, še vedno pa ni vključena v uradni seznam bolezni v EU, kar bolnikom onemogoča postavitev uradne diagnoze, |
| --- | --- |

B.

ker Svetovna zdravstvena organizacija priznava fibromialgijo kot bolezen od leta 1992 dalje, še vedno pa ni vključena v uradni seznam bolezni v EU, kar bolnikom onemogoča postavitev uradne diagnoze,

| C. | ker bolniki s fibromialgijo večkrat obiščejo svojega osebnega zdravnika, so večkrat napoteni k specialistom, so večkrat na bolniškem dopustu in so deležni več bolnišničnih storitev in zato predstavljajo znatno gospodarsko breme za EU, |
| --- | --- |

C.

ker bolniki s fibromialgijo večkrat obiščejo svojega osebnega zdravnika, so večkrat napoteni k specialistom, so večkrat na bolniškem dopustu in so deležni več bolnišničnih storitev in zato predstavljajo znatno gospodarsko breme za EU,

| D. | ker ljudje s fibromialgijo težko živijo polno in neodvisno življenje, razen če imajo na voljo ustrezno zdravljenje in podporo, |
| --- | --- |

D.

ker ljudje s fibromialgijo težko živijo polno in neodvisno življenje, razen če imajo na voljo ustrezno zdravljenje in podporo,

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj:






  — | razvijeta strategijo Skupnosti za fibromialgijo, da bi se to stanje priznalo kot bolezen; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj:

—

razvijeta strategijo Skupnosti za fibromialgijo, da bi se to stanje priznalo kot bolezen;

| — | pomagata dvigniti osveščenost o tem stanju in olajšati dostop do informacij zdravstvenim delavcem in bolnikom tako, da podpreta EU in nacionalne kampanje osveščanja; |
| --- | --- |

—

pomagata dvigniti osveščenost o tem stanju in olajšati dostop do informacij zdravstvenim delavcem in bolnikom tako, da podpreta EU in nacionalne kampanje osveščanja;

| — | spodbudita države članice, da izboljšajo dostopnost do diagnostike in zdravljenja; |
| --- | --- |

—

spodbudita države članice, da izboljšajo dostopnost do diagnostike in zdravljenja;

| — | olajšata raziskave na področju fibromialgije prek delovnih programov v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnoločki razvoj in prihodnjih raziskovalnih programov; |
| --- | --- |

—

olajšata raziskave na področju fibromialgije prek delovnih programov v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnoločki razvoj in prihodnjih raziskovalnih programov;

| — | olajšata razvoj programov za zbiranje podatkov o fibromialgiji; |
| --- | --- |

—

olajšata razvoj programov za zbiranje podatkov o fibromialgiji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.
  Seznam podpisnikov
  Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

Seznam podpisnikov

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Sreda, 14. januarja 2009

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/48

---

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008

P6_TA(2009)0019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (2007/2145(INI))

(2010/C 46 E/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina o temeljnih pravicah) z dne 7. decembra 2000, sprejete 12. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina o temeljnih pravicah) z dne 7. decembra 2000, sprejete 12. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju ciljev o Uniji kot območju svobode, varnosti in pravice ter izvajanju načel svobode, demokracije, spoštovanja temeljnih pravic in načel pravne države, zapisanih v členih 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (Pogodba EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev o Uniji kot območju svobode, varnosti in pravice ter izvajanju načel svobode, demokracije, spoštovanja temeljnih pravic in načel pravne države, zapisanih v členih 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (Pogodba EU),

| — | ob upoštevanju bistvenih novosti, o katerih so se vlade držav članic sporazumele 13. decembra 2007 in jih potrdile s podpisom Lizbonske pogodbe, med katerimi je v prvi vrsti pravno zavezujoča narava Listine o temeljnih pravicah in obvezen pristop k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bistvenih novosti, o katerih so se vlade držav članic sporazumele 13. decembra 2007 in jih potrdile s podpisom Lizbonske pogodbe, med katerimi je v prvi vrsti pravno zavezujoča narava Listine o temeljnih pravicah in obvezen pristop k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/43/ES Sveta z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) in Direktive 2000/78/ES Sveta z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) ter okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/43/ES Sveta z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) in Direktive 2000/78/ES Sveta z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) ter okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3) (v nadaljevanju Agencija za temeljne pravice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3) (v nadaljevanju Agencija za temeljne pravice),

| — | ob upoštevanju poročil Agencije za temeljne pravice, Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije ter zadevnih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije za temeljne pravice, Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije ter zadevnih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju odločitev Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitev Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju letnih poročil o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki jih je pripravila mreža neodvisnih strokovnjakov Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki jih je pripravila mreža neodvisnih strokovnjakov Evropske unije,

| — | ob upoštevanju poročil organov Sveta Evrope, zlasti poročil o stanju na področju človekovih pravic parlamentarne skupščine Sveta Evrope in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil organov Sveta Evrope, zlasti poročil o stanju na področju človekovih pravic parlamentarne skupščine Sveta Evrope in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju poročil Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o obiskih v centrih za pridržanje priseljencev, ki nimajo urejenega statusa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o obiskih v centrih za pridržanje priseljencev, ki nimajo urejenega statusa,

| — | ob upoštevanju resolucij s področja temeljnih in človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij s področja temeljnih in človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju javnih sej in izmenjav mnenj, ki jih je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve organiziral kot pripravo na to poročilo, zlasti srečanj dne 8. oktobra 2007 s sodniki ustavnih in vrhovnih sodišč, 19. maja 2008 s komisarjem Sveta Evrope za človekove pravice in 6. oktobra 2008 s predstavniki nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih sej in izmenjav mnenj, ki jih je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve organiziral kot pripravo na to poročilo, zlasti srečanj dne 8. oktobra 2007 s sodniki ustavnih in vrhovnih sodišč, 19. maja 2008 s komisarjem Sveta Evrope za človekove pravice in 6. oktobra 2008 s predstavniki nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0479/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0479/2008),

| A. | ker člen 6 Pogodbe EU navaja, da Evropska unija temelji na skupnosti vrednot in spoštovanju temeljnih pravic, kot jih zagotavlja EKČP in ki izhajajo iz skupne ustavne tradicije držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker člen 6 Pogodbe EU navaja, da Evropska unija temelji na skupnosti vrednot in spoštovanju temeljnih pravic, kot jih zagotavlja EKČP in ki izhajajo iz skupne ustavne tradicije držav članic,

| B. | ker se Evropski parlament kot neposredno izvoljen predstavnik državljanov Unije, ki jamči za njihove pravice, zaveda svoje velike odgovornosti pri uresničevanju teh načel, zlasti ker je po zdaj veljavnih Pogodbah pravica do pritožbe posameznika pred sodišči Skupnosti in pri Evropskem varuhu človekovih pravic zelo omejena, |
| --- | --- |

B.

ker se Evropski parlament kot neposredno izvoljen predstavnik državljanov Unije, ki jamči za njihove pravice, zaveda svoje velike odgovornosti pri uresničevanju teh načel, zlasti ker je po zdaj veljavnih Pogodbah pravica do pritožbe posameznika pred sodišči Skupnosti in pri Evropskem varuhu človekovih pravic zelo omejena,

| C. | ker je vzpostavitev postopka nadzora nad združljivostjo zakonodajnih predlogov z Listino o temeljnih pravicah ena nujnih posledic njenega sprejetja 7. decembra 2000, kot je to priznala Komisija, ko je leta 2001 sprejela določbe s tega področja, in kot je Parlament na to opozoril ob sprejetju resolucije z dne 15. marca 2007 o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije ter o metodologiji sistematičnega in strogega nadzora (4), |
| --- | --- |

C.

ker je vzpostavitev postopka nadzora nad združljivostjo zakonodajnih predlogov z Listino o temeljnih pravicah ena nujnih posledic njenega sprejetja 7. decembra 2000, kot je to priznala Komisija, ko je leta 2001 sprejela določbe s tega področja, in kot je Parlament na to opozoril ob sprejetju resolucije z dne 15. marca 2007 o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije ter o metodologiji sistematičnega in strogega nadzora (4),

| D. | ker se Lizbonska pogodba, ki je v postopku ratifikacije, izrecno sklicuje na Listino o temeljnih pravicah in ji daje enako pravno vrednost, kot jo imajo Pogodbe, |
| --- | --- |

D.

ker se Lizbonska pogodba, ki je v postopku ratifikacije, izrecno sklicuje na Listino o temeljnih pravicah in ji daje enako pravno vrednost, kot jo imajo Pogodbe,

| E. | ker bodo v primeru, če bi Listina o temeljnih pravicah postala del primarne zakonodaje Unije, v njej opredeljene pravice postale zavezujoče, in sicer s sekundarno zakonodajo, s katero se bodo začele izvajati, |
| --- | --- |

E.

ker bodo v primeru, če bi Listina o temeljnih pravicah postala del primarne zakonodaje Unije, v njej opredeljene pravice postale zavezujoče, in sicer s sekundarno zakonodajo, s katero se bodo začele izvajati,

| F. | ker je Listina o temeljnih pravicah neodvisno od svojega pravnega statusa z leti postala vir navdiha za sodno prakso evropskih sodišč, kot so Sodišče prve stopnje in Sodišče Evropskih skupnosti, Evropsko sodišče za človekove pravice ter številnih ustavnih sodišč, |
| --- | --- |

F.

ker je Listina o temeljnih pravicah neodvisno od svojega pravnega statusa z leti postala vir navdiha za sodno prakso evropskih sodišč, kot so Sodišče prve stopnje in Sodišče Evropskih skupnosti, Evropsko sodišče za človekove pravice ter številnih ustavnih sodišč,

| G. | ker je za resnično „kulturo temeljnih pravic“ v Uniji treba razviti obsežen sistem nadzora nad njihovo uporabo, vanj pa vključiti Svet in odločitve, sprejete v okviru medvladnega sodelovanja, saj varovanje temeljnih pravic ne pomeni le formalnega spoštovanja pravil, pač pa predvsem njihovo dejavno uveljavljanje, pa tudi posredovanje v primeru kršitev ali nezadovoljivih ukrepov v državah članicah, |
| --- | --- |

G.

ker je za resnično „kulturo temeljnih pravic“ v Uniji treba razviti obsežen sistem nadzora nad njihovo uporabo, vanj pa vključiti Svet in odločitve, sprejete v okviru medvladnega sodelovanja, saj varovanje temeljnih pravic ne pomeni le formalnega spoštovanja pravil, pač pa predvsem njihovo dejavno uveljavljanje, pa tudi posredovanje v primeru kršitev ali nezadovoljivih ukrepov v državah članicah,

Uvod

| 1. | meni, da sta učinkovito varovanje in uveljavljanje temeljnih pravic temelj demokracije v Evropi in predpogoj za utrditev evropskega območja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

1.

meni, da sta učinkovito varovanje in uveljavljanje temeljnih pravic temelj demokracije v Evropi in predpogoj za utrditev evropskega območja svobode, varnosti in pravice;

| 2. | opozarja, da varstvo temeljnih pravic zajema ukrepe na različnih ravneh (mednarodni, evropski, državni, regionalni in lokalni), ter poudarja vlogo, ki jo lahko odigrajo lokalni in regionalni organi pri praktičnem izvajanju in uveljavljanju teh pravic; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da varstvo temeljnih pravic zajema ukrepe na različnih ravneh (mednarodni, evropski, državni, regionalni in lokalni), ter poudarja vlogo, ki jo lahko odigrajo lokalni in regionalni organi pri praktičnem izvajanju in uveljavljanju teh pravic;

| 3. | obžaluje, da se države članice še vedno izmikajo temu, da bi njihove politike in prakse s področja človekovih pravic nadzirali na ravni EU, ter poskušajo varovanje teh pravic omejiti na povsem nacionalni okvir, kar škoduje aktivni vlogi Evropske unije kot zagovornice človekovih pravic v svetu in jemlje verodostojnost njeni zunanji politiki glede varovanja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da se države članice še vedno izmikajo temu, da bi njihove politike in prakse s področja človekovih pravic nadzirali na ravni EU, ter poskušajo varovanje teh pravic omejiti na povsem nacionalni okvir, kar škoduje aktivni vlogi Evropske unije kot zagovornice človekovih pravic v svetu in jemlje verodostojnost njeni zunanji politiki glede varovanja temeljnih pravic;

| 4. | opozarja, da je v skladu s členom 6(2) Pogodbe EU naloga Sodišče Evropskih skupnosti, da zagotovi spoštovanje temeljnih pravic, kot izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, EKČP in drugih instrumentov mednarodnega prava; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je v skladu s členom 6(2) Pogodbe EU naloga Sodišče Evropskih skupnosti, da zagotovi spoštovanje temeljnih pravic, kot izhajajo iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, EKČP in drugih instrumentov mednarodnega prava;

| 5. | poudarja, da člen 7 Pogodbe EU predvideva evropski postopek, s katerim se zagotavlja, da v EU ne bi prihajalo do sistematičnih in hudih kršitev človekovih pravic, vendar ta postopek ni bil nikoli uporabljen, čeprav v državah članicah EU prihaja do kršenja teh pravic, kar dokazujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva institucije EU, naj oblikujejo mehanizem za spremljanje in niz objektivnih meril za izvajanje člena 7 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da člen 7 Pogodbe EU predvideva evropski postopek, s katerim se zagotavlja, da v EU ne bi prihajalo do sistematičnih in hudih kršitev človekovih pravic, vendar ta postopek ni bil nikoli uporabljen, čeprav v državah članicah EU prihaja do kršenja teh pravic, kar dokazujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva institucije EU, naj oblikujejo mehanizem za spremljanje in niz objektivnih meril za izvajanje člena 7 Pogodbe EU;

| 6. | poudarja, da se Sodišče Evropskih skupnosti pri svoji sodni praksi glede temeljnih pravic sicer lahko zgleduje po skupni ustavni tradiciji držav članic in da je Listina o temeljnih pravicah skupna podlaga za minimalne pravice, vendar države članice iz tega ne morejo sklepati, da bi lahko zmanjšale raven zaščite pravic z izgovorom, da Listina o temeljnih pravicah zagotavlja nižjo raven zaščite kot njihova ustava; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se Sodišče Evropskih skupnosti pri svoji sodni praksi glede temeljnih pravic sicer lahko zgleduje po skupni ustavni tradiciji držav članic in da je Listina o temeljnih pravicah skupna podlaga za minimalne pravice, vendar države članice iz tega ne morejo sklepati, da bi lahko zmanjšale raven zaščite pravic z izgovorom, da Listina o temeljnih pravicah zagotavlja nižjo raven zaščite kot njihova ustava;

| 7. | izraža zadovoljstvo nad členom 53 Listine o temeljnih pravicah, v skladu s katerim lahko Sodišče Evropskih skupnosti da pravno podlago temeljnim pravicam in s tem razvije svojo sodno prakso s tega področja, kar je bistvenega pomena za razvoj prava EU; |
| --- | --- |

7.

izraža zadovoljstvo nad členom 53 Listine o temeljnih pravicah, v skladu s katerim lahko Sodišče Evropskih skupnosti da pravno podlago temeljnim pravicam in s tem razvije svojo sodno prakso s tega področja, kar je bistvenega pomena za razvoj prava EU;

| 8. | poudarja, da je vloga sodstva v državah članicah osrednjega pomena pri uveljavljanju človekovih pravic; poziva države članice, naj uvedejo sistem stalnega usposabljanja nacionalnih sodnikov s področja sistemov varstva temeljnih pravic; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je vloga sodstva v državah članicah osrednjega pomena pri uveljavljanju človekovih pravic; poziva države članice, naj uvedejo sistem stalnega usposabljanja nacionalnih sodnikov s področja sistemov varstva temeljnih pravic;

Splošna priporočila

| 9. | meni, da mora biti praktična uporaba temeljnih pravic cilj vseh evropskih politik; meni, da bi jih morale institucije Evropske unije s tem namenom dejavno uveljavljati in varovati ter jih pri pripravi in sprejemanju zakonodaje v celoti upoštevati; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora biti praktična uporaba temeljnih pravic cilj vseh evropskih politik; meni, da bi jih morale institucije Evropske unije s tem namenom dejavno uveljavljati in varovati ter jih pri pripravi in sprejemanju zakonodaje v celoti upoštevati;

| 10. | pozdravlja ustanovitev Agencije za temeljne pravice, kar je prvi korak do tega, da se ugodi prošnji Parlamenta po vzpostavitvi celovitega normativnega in institucionalnega okvira, s katerim bo Listina o temeljnih pravicah postala učinkovita in bo zagotovljena skladnost s sistemom, ki ga vzpostavlja EKČP; vseeno opozarja, da je bila v letnih poročilih o človekovih pravicah, ki jih je do leta 2005 pripravila in objavila mreža neodvisnih strokovnjakov s področja temeljnih pravic, ocenjena uporaba vseh pravic, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah, v vseh državah članicah; je zaskrbljen, da zaradi omejenega mandata Agencije za temeljne pravice in razpustitve mreže neodvisnih strokovnjakov cele vrste pomembnih področij politike človekovih pravic v Evropi ne bi več sistematično pregledovali; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja ustanovitev Agencije za temeljne pravice, kar je prvi korak do tega, da se ugodi prošnji Parlamenta po vzpostavitvi celovitega normativnega in institucionalnega okvira, s katerim bo Listina o temeljnih pravicah postala učinkovita in bo zagotovljena skladnost s sistemom, ki ga vzpostavlja EKČP; vseeno opozarja, da je bila v letnih poročilih o človekovih pravicah, ki jih je do leta 2005 pripravila in objavila mreža neodvisnih strokovnjakov s področja temeljnih pravic, ocenjena uporaba vseh pravic, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah, v vseh državah članicah; je zaskrbljen, da zaradi omejenega mandata Agencije za temeljne pravice in razpustitve mreže neodvisnih strokovnjakov cele vrste pomembnih področij politike človekovih pravic v Evropi ne bi več sistematično pregledovali;

| 11. | glede omejenega mandata Agencije za temeljne pravice poudarja, da vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami ni mogoče umetno deliti po področjih prvega, drugega in tretjega stebra, kakor so se države članice odločile pri opredeljevanju pristojnosti Evropske unije, saj temeljne pravice tvorijo neločljivo celoto in so sovisne; meni, da je zaradi tega nujno potrebno, da Komisija in Svet v sodelovanju z Agencijo za temeljne najprej raziščeta posebej zaskrbljujoča vprašanja s področja človekovih pravic v državah članicah in to preko strogo evropskega okvira ter da se pri tem ne omejujeta na aktualne teme Evropske unije ali na posamezne pravne in politične instrumente temveč ugotovita, kateri so ponavljajoči se oziroma trenutni problemi na področju človekovih pravic v državah članicah in upoštevata vse obstoječe mehanizme na mednarodni in evropski ravni; |
| --- | --- |

11.

glede omejenega mandata Agencije za temeljne pravice poudarja, da vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami ni mogoče umetno deliti po področjih prvega, drugega in tretjega stebra, kakor so se države članice odločile pri opredeljevanju pristojnosti Evropske unije, saj temeljne pravice tvorijo neločljivo celoto in so sovisne; meni, da je zaradi tega nujno potrebno, da Komisija in Svet v sodelovanju z Agencijo za temeljne najprej raziščeta posebej zaskrbljujoča vprašanja s področja človekovih pravic v državah članicah in to preko strogo evropskega okvira ter da se pri tem ne omejujeta na aktualne teme Evropske unije ali na posamezne pravne in politične instrumente temveč ugotovita, kateri so ponavljajoči se oziroma trenutni problemi na področju človekovih pravic v državah članicah in upoštevata vse obstoječe mehanizme na mednarodni in evropski ravni;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj uporabita informacije, ki jih bodo zaradi spremljanja po Uniji zagotovili Agencija za temeljne pravice, Svet Evrope, nadzorni organi Združenih narodov, nacionalni inštituti za človekove pravice in nevladne organizacije, ter jih pretvorita v popravne ukrepe ali preventivni pravni okvir; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj uporabita informacije, ki jih bodo zaradi spremljanja po Uniji zagotovili Agencija za temeljne pravice, Svet Evrope, nadzorni organi Združenih narodov, nacionalni inštituti za človekove pravice in nevladne organizacije, ter jih pretvorita v popravne ukrepe ali preventivni pravni okvir;

| 13. | si pridržuje pravico, da bo redno spremljal delo Agencije za temeljne pravice v Uniji in obravnaval vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, ki ne spadajo v pristojnost Agencije za temeljne pravice, ter poziva Komisijo, naj v skladu s svojo vlogo varuhinje ustanovnih pogodb ravna enako; |
| --- | --- |

13.

si pridržuje pravico, da bo redno spremljal delo Agencije za temeljne pravice v Uniji in obravnaval vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, ki ne spadajo v pristojnost Agencije za temeljne pravice, ter poziva Komisijo, naj v skladu s svojo vlogo varuhinje ustanovnih pogodb ravna enako;

| 14. | opozarja, da dejavne politike pravic ni mogoče omejiti na primere, ki so deležni največje pozornosti javnosti, in da hude kršitve pravic v zaprtih ustanovah za mladoletnike, za ostarele in obolele ter v zaporih niso pod kritičnim nadzorom javnosti; poudarja, da bi morale države članice in Unija zagotoviti strokovni nadzor življenjskih razmer v tovrstnih zaprtih ustanovah, tako glede predpisov kot glede prakse; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da dejavne politike pravic ni mogoče omejiti na primere, ki so deležni največje pozornosti javnosti, in da hude kršitve pravic v zaprtih ustanovah za mladoletnike, za ostarele in obolele ter v zaporih niso pod kritičnim nadzorom javnosti; poudarja, da bi morale države članice in Unija zagotoviti strokovni nadzor življenjskih razmer v tovrstnih zaprtih ustanovah, tako glede predpisov kot glede prakse;

| 15. | poziva Svet, naj v prihodnje v letna poročila o človekovih pravicah po svetu vključi analizo razmer po svetu in v vseh državah članicah; ocenjuje, da bi takšna dvojna analiza jasno pokazala, da se Unija pri varovanju človekovih pravic enakovredno angažira znotraj in zunaj svojih meja, s tem pa bi se izognili nevarnosti obtožb o uporabi dvojnih meril; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj v prihodnje v letna poročila o človekovih pravicah po svetu vključi analizo razmer po svetu in v vseh državah članicah; ocenjuje, da bi takšna dvojna analiza jasno pokazala, da se Unija pri varovanju človekovih pravic enakovredno angažira znotraj in zunaj svojih meja, s tem pa bi se izognili nevarnosti obtožb o uporabi dvojnih meril;

| 16. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo nacionalne institucije za človekove pravice, ustanovljene po „Pariških načelih“ Združenih narodov, dobile neodvisen status do izvršne oblasti in zadostna finančna sredstva, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je ena od funkcij teh organov pregledati politike človekovih pravic, da bi se preprečile kršitve in predlagale izboljšave, saj vemo, da se učinkovitost meri predvsem s preprečevanjem, ne le z reševanjem problemov; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ustanovijo zgoraj omenjene nacionalne institucije za človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo nacionalne institucije za človekove pravice, ustanovljene po „Pariških načelih“ Združenih narodov, dobile neodvisen status do izvršne oblasti in zadostna finančna sredstva, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je ena od funkcij teh organov pregledati politike človekovih pravic, da bi se preprečile kršitve in predlagale izboljšave, saj vemo, da se učinkovitost meri predvsem s preprečevanjem, ne le z reševanjem problemov; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ustanovijo zgoraj omenjene nacionalne institucije za človekove pravice;

| 17. | vztraja, da bi moral Svet ad hoc delovno skupino o temeljnih pravicah in državljanstvu preoblikovati v stalno delovno skupino, ki bi delovala vzporedno z Delovno skupino za človekove pravice, Komisijo pa poziva, naj listnico za človekove pravice in temeljne svoboščine zaupa enemu samemu komisarju; |
| --- | --- |

17.

vztraja, da bi moral Svet ad hoc delovno skupino o temeljnih pravicah in državljanstvu preoblikovati v stalno delovno skupino, ki bi delovala vzporedno z Delovno skupino za človekove pravice, Komisijo pa poziva, naj listnico za človekove pravice in temeljne svoboščine zaupa enemu samemu komisarju;

| 18. | opozarja, da je po njegovem mnenju s političnega vidika zelo pomembno, da se koncept uveljavljanja temeljnih pravic med zastavljene cilje vključi vsakič, ko se poenostavlja ali na novo organizira pravni red Skupnosti; poziva, naj se ob vsaki novi politiki, zakonodajnem predlogu in programu pripravi ocena učinka glede spoštovanja temeljnih pravic, ki bo sestavni del obrazložitve predloga, ter upa, da bodo države članice sprejele podobne mehanizme ocenjevanja učinka pri kasnejšem prenosu te zakonodaje Skupnosti v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je po njegovem mnenju s političnega vidika zelo pomembno, da se koncept uveljavljanja temeljnih pravic med zastavljene cilje vključi vsakič, ko se poenostavlja ali na novo organizira pravni red Skupnosti; poziva, naj se ob vsaki novi politiki, zakonodajnem predlogu in programu pripravi ocena učinka glede spoštovanja temeljnih pravic, ki bo sestavni del obrazložitve predloga, ter upa, da bodo države članice sprejele podobne mehanizme ocenjevanja učinka pri kasnejšem prenosu te zakonodaje Skupnosti v nacionalno zakonodajo;

Sodelovanje s Svetom Evrope in drugimi mednarodnimi institucijami in organizacijami za varovanje človekovih pravic

| 19. | izraža zadovoljstvo nad možnostjo pristopa Unije k EKČP, čeprav to ne bo prineslo bistvenih sprememb, saj „ko se pred Sodiščem Evropskih skupnosti obravnavajo vprašanja v zvezi s pravicami in svoboščinami, zapisanimi v EKČP, Sodišče EKČP smatra kot del pravnega reda Unije“ (5); |
| --- | --- |

19.

izraža zadovoljstvo nad možnostjo pristopa Unije k EKČP, čeprav to ne bo prineslo bistvenih sprememb, saj „ko se pred Sodiščem Evropskih skupnosti obravnavajo vprašanja v zvezi s pravicami in svoboščinami, zapisanimi v EKČP, Sodišče EKČP smatra kot del pravnega reda Unije“ (5);

| 20. | opozarja na osrednjo vlogo institucij in nadzornih mehanizmov Sveta Evrope s področja človekovih pravic, pa tudi na njegove različne konvencije s tega področja; poziva države članice, institucije Unije in Agencijo za temeljne pravice, naj črpajo iz te izkušnje in te mehanizme upoštevajo, jih vključijo v svoje ukrepe za mrežno sodelovanje in uporabijo standarde, ki jih je razvil Svet Evrope, pa tudi druge otipljive rezultate njegovega dela; poziva, naj se izkoristijo vse možnosti, ki jih odpira Memorandum o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

20.

opozarja na osrednjo vlogo institucij in nadzornih mehanizmov Sveta Evrope s področja človekovih pravic, pa tudi na njegove različne konvencije s tega področja; poziva države članice, institucije Unije in Agencijo za temeljne pravice, naj črpajo iz te izkušnje in te mehanizme upoštevajo, jih vključijo v svoje ukrepe za mrežno sodelovanje in uporabijo standarde, ki jih je razvil Svet Evrope, pa tudi druge otipljive rezultate njegovega dela; poziva, naj se izkoristijo vse možnosti, ki jih odpira Memorandum o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo;

| 21. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med različnimi institucijami in organizacijami, ki delujejo na področju varovanja temeljnih pravic na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

21.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med različnimi institucijami in organizacijami, ki delujejo na področju varovanja temeljnih pravic na evropski in mednarodni ravni;

| 22. | ponovno poudarja, da je za verodostojnost Unije v svetu zelo pomembno, da v zunanji in notranji politiki ne uporablja dvojnih meril; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja, da je za verodostojnost Unije v svetu zelo pomembno, da v zunanji in notranji politiki ne uporablja dvojnih meril;

| 23. | meni, da četudi Unija ni pogodbenica konvencij in drugih mednarodnih pravnih instrumentov s področja varovanja temeljnih pravic, je pa to večina njenih držav članic, ji to nalaga obveznost, da se podredi njihovim določbam in po potrebi priporočilom organov, ustanovljenih z njimi, če pravo Unije ne omogoča enakovredne ali večje zaščite; poziva, naj se Sodišče Evropskih skupnosti s svojo sodno prakso pridruži takšnemu pristopu; |
| --- | --- |

23.

meni, da četudi Unija ni pogodbenica konvencij in drugih mednarodnih pravnih instrumentov s področja varovanja temeljnih pravic, je pa to večina njenih držav članic, ji to nalaga obveznost, da se podredi njihovim določbam in po potrebi priporočilom organov, ustanovljenih z njimi, če pravo Unije ne omogoča enakovredne ali večje zaščite; poziva, naj se Sodišče Evropskih skupnosti s svojo sodno prakso pridruži takšnemu pristopu;

| 24. | priporoča Evropski uniji, naj sklene sporazume o sodelovanju z mednarodnimi institucijami in organizacijami za varovanje temeljnih pravic, zlasti z Uradom visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice in drugimi organi te organizacije, ki delujejo na tem področju, pa tudi z Uradom za demokratične institucije in človekove pravice ter Visokim komisarjem za narodnostne manjšine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

24.

priporoča Evropski uniji, naj sklene sporazume o sodelovanju z mednarodnimi institucijami in organizacijami za varovanje temeljnih pravic, zlasti z Uradom visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice in drugimi organi te organizacije, ki delujejo na tem področju, pa tudi z Uradom za demokratične institucije in človekove pravice ter Visokim komisarjem za narodnostne manjšine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi;

Človekove pravice, svoboda, varnost in pravica

| 25. | poudarja, da je treba med razvojem pristojnosti Unije oceniti in popolnoma spoštovati temeljne pravice in svoboščine posameznikov; glede na to ocenjuje, da cilja spoštovanja temeljnih pravic in zagotavljanja skupne varnosti nista le združljiva, temveč soodvisna, in da z ustreznimi politikami lahko preprečimo, da bi represivni pristop ogrozil svoboščine posameznikov; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba med razvojem pristojnosti Unije oceniti in popolnoma spoštovati temeljne pravice in svoboščine posameznikov; glede na to ocenjuje, da cilja spoštovanja temeljnih pravic in zagotavljanja skupne varnosti nista le združljiva, temveč soodvisna, in da z ustreznimi politikami lahko preprečimo, da bi represivni pristop ogrozil svoboščine posameznikov;

| 26. | meni, da mora imeti razvoj evropskega pravosodnega prostora, ki bo temeljil na uporabi načela vzajemnega priznavanja, podlago v enakovrednih postopkovnih jamstvih po vsej EU in v spoštovanju temeljnih pravic, kot je to poudarjeno v členu 6 Pogodbe EU; poziva države članice, ki tega še niso storile, k hitremu sprejetju ustreznih zakonodajnih ukrepov na področju pravic posameznikov v kazenskih postopkih; poziva države članice, naj zagotovijo, da se evropski nalog za prijetje in drugi ukrepi vzajemnega priznavanja uporabljajo v skladu s standardi EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

26.

meni, da mora imeti razvoj evropskega pravosodnega prostora, ki bo temeljil na uporabi načela vzajemnega priznavanja, podlago v enakovrednih postopkovnih jamstvih po vsej EU in v spoštovanju temeljnih pravic, kot je to poudarjeno v členu 6 Pogodbe EU; poziva države članice, ki tega še niso storile, k hitremu sprejetju ustreznih zakonodajnih ukrepov na področju pravic posameznikov v kazenskih postopkih; poziva države članice, naj zagotovijo, da se evropski nalog za prijetje in drugi ukrepi vzajemnega priznavanja uporabljajo v skladu s standardi EU na področju človekovih pravic;

| 27. | opozarja na pravico oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, do vseh pravnih jamstev in ustrezne pomoči diplomatskih predstavništev držav, katere državljani so, ter do storitev neodvisnega tolmača; |
| --- | --- |

27.

opozarja na pravico oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, do vseh pravnih jamstev in ustrezne pomoči diplomatskih predstavništev držav, katere državljani so, ter do storitev neodvisnega tolmača;

| 28. | izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila kršitev EKČP, v katere so vpletene države članice EU in te poziva, naj izvršijo s tem povezane sodbe ter z uvedbo potrebnih reform odpravijo strukturne pomanjkljivosti in sistematično kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

28.

izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila kršitev EKČP, v katere so vpletene države članice EU in te poziva, naj izvršijo s tem povezane sodbe ter z uvedbo potrebnih reform odpravijo strukturne pomanjkljivosti in sistematično kršenje človekovih pravic;

| 29. | izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu pogosto privede do nižje stopnje varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti temeljne pravice do zasebnosti, varstva podatkov in nediskriminacije, ter meni, da bi morala EU na mednarodni ravni odločneje ukrepati za uveljavitev resnične strategije, osnovane na popolnem spoštovanju mednarodnih standardov in obveznosti s področja človekovih pravic ter varstva osebnih podatkov in zasebnosti v skladu s členoma 7 in 8 Listine temeljnih pravic; zato poziva Svet, naj sprejme osnutek okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v sklopu policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, v skladu s priporočili Parlamenta za višje standarde; meni, da mora tovrstna strategija upoštevati potrebo po učinkovitem pravnem nadzoru obveščevalnih služb, da ne bi prihajalo do tega, da bi bile informacije, pridobljene z mučenjem ali slabim ravnanjem ali drugimi metodami, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom v zvezi s človekovimi pravicami, uporabljene kot dokaz v sodnih postopkih, tudi med preiskavo ne; |
| --- | --- |

29.

izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu pogosto privede do nižje stopnje varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti temeljne pravice do zasebnosti, varstva podatkov in nediskriminacije, ter meni, da bi morala EU na mednarodni ravni odločneje ukrepati za uveljavitev resnične strategije, osnovane na popolnem spoštovanju mednarodnih standardov in obveznosti s področja človekovih pravic ter varstva osebnih podatkov in zasebnosti v skladu s členoma 7 in 8 Listine temeljnih pravic; zato poziva Svet, naj sprejme osnutek okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v sklopu policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, v skladu s priporočili Parlamenta za višje standarde; meni, da mora tovrstna strategija upoštevati potrebo po učinkovitem pravnem nadzoru obveščevalnih služb, da ne bi prihajalo do tega, da bi bile informacije, pridobljene z mučenjem ali slabim ravnanjem ali drugimi metodami, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom v zvezi s človekovimi pravicami, uporabljene kot dokaz v sodnih postopkih, tudi med preiskavo ne;

| 30. | izrecno poziva institucije EU in države članice, naj začnejo izvajati priporočila iz njegove resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (6); v zvezi s tem pozdravlja izjavo novoizvoljenega ameriškega predsednika o zaprtju prostorov za pridržanje v Guantanamu in o začetku sojenja tem zapornikom; poziva države članice, naj izrazijo pripravljenost za skupno iskanje rešitev za preostale zapornike; |
| --- | --- |

30.

izrecno poziva institucije EU in države članice, naj začnejo izvajati priporočila iz njegove resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (6); v zvezi s tem pozdravlja izjavo novoizvoljenega ameriškega predsednika o zaprtju prostorov za pridržanje v Guantanamu in o začetku sojenja tem zapornikom; poziva države članice, naj izrazijo pripravljenost za skupno iskanje rešitev za preostale zapornike;

| 31. | obžaluje, da EU še ni izpolnila sodb Evropskega sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2006 ter z dne 4. decembra 2008, niti odločitve britanskega pritožbenega sodišča v korist Organizacije mudžahidov iranskega ljudstva z dne 7. maja 2008; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da EU še ni izpolnila sodb Evropskega sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2006 ter z dne 4. decembra 2008, niti odločitve britanskega pritožbenega sodišča v korist Organizacije mudžahidov iranskega ljudstva z dne 7. maja 2008;

Diskriminacija

Splošni pregled

| 32. | poudarja, da je razlika med varstvom manjšin in protidiskriminacijskimi politikami; meni, da so enake možnosti temeljna pravica vsakega človeka, ne privilegij, in zlasti ne zgolj za državljane ene izmed držav članic; ob tem ocenjuje, da se je treba vsem oblikam diskriminacije enako intenzivno zoperstaviti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je razlika med varstvom manjšin in protidiskriminacijskimi politikami; meni, da so enake možnosti temeljna pravica vsakega človeka, ne privilegij, in zlasti ne zgolj za državljane ene izmed držav članic; ob tem ocenjuje, da se je treba vsem oblikam diskriminacije enako intenzivno zoperstaviti;

| 33. | poziva države članice in Komisijo, naj v celoti sledijo priporočilom, ki jih je Agencija za temeljne pravice oblikovala v poglavju 7 svojega prvega letnega poročila (7); |
| --- | --- |

33.

poziva države članice in Komisijo, naj v celoti sledijo priporočilom, ki jih je Agencija za temeljne pravice oblikovala v poglavju 7 svojega prvega letnega poročila (7);

| 34. | z zaskrbljenostjo spremlja nezadovoljivo stanje pri izvajanju protidiskriminacijskih politik in v tem smislu podpira oceno iz poročila Agencije za temeljne pravice za leto 2008; odločno poziva države članice, ki tega še niso storile, naj začnejo konkretno izvajati te politike, zlasti Direktivo 2000/43/ES in Direktivo 2000/78/ES, in opozarja, da direktivi opredeljujeta minimalni standard, zato bi morali biti temelj, na katerem se bo gradila obsežna politika proti različnim oblikam diskriminacije; |
| --- | --- |

34.

z zaskrbljenostjo spremlja nezadovoljivo stanje pri izvajanju protidiskriminacijskih politik in v tem smislu podpira oceno iz poročila Agencije za temeljne pravice za leto 2008; odločno poziva države članice, ki tega še niso storile, naj začnejo konkretno izvajati te politike, zlasti Direktivo 2000/43/ES in Direktivo 2000/78/ES, in opozarja, da direktivi opredeljujeta minimalni standard, zato bi morali biti temelj, na katerem se bo gradila obsežna politika proti različnim oblikam diskriminacije;

| 35. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo protokol št. 12 (8) k EKČP, saj predpisuje splošno prepoved vseh oblik diskriminacije in zagotavlja, da noben javni organ ne bo proti nikomur izvajal diskriminacije na kateri koli podlagi; takšne določbe zaenkrat ni v nobenem veljavnem pravnem aktu Evropske unije ali Sveta Evrope; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo protokol št. 12 (8) k EKČP, saj predpisuje splošno prepoved vseh oblik diskriminacije in zagotavlja, da noben javni organ ne bo proti nikomur izvajal diskriminacije na kateri koli podlagi; takšne določbe zaenkrat ni v nobenem veljavnem pravnem aktu Evropske unije ali Sveta Evrope;

| 36. | pozdravlja predlog Komisije o direktivi Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426), pri čemer se razširi področje uporabe Direktive 2000/43/ES na vse druge oblike diskriminacije, s čimer bi se začel izvajati člen 21 Listine o temeljnih pravicah, ki omogoča več manevrskega prostora kot člen 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj so v njem omenjeni dodatni primeri diskriminacije – barva, socialni izvor, genetske značilnosti, jezik, politično ali drugo prepričanje, pripadnost narodnostni manjšini, lastnina ali rojstvo; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja predlog Komisije o direktivi Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426), pri čemer se razširi področje uporabe Direktive 2000/43/ES na vse druge oblike diskriminacije, s čimer bi se začel izvajati člen 21 Listine o temeljnih pravicah, ki omogoča več manevrskega prostora kot člen 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj so v njem omenjeni dodatni primeri diskriminacije – barva, socialni izvor, genetske značilnosti, jezik, politično ali drugo prepričanje, pripadnost narodnostni manjšini, lastnina ali rojstvo;

| 37. | obžaluje, da predlagana direktiva pušča veliko vrzeli v pravnem varstvu pred diskriminacijo, zlasti z dolgo vrsto izjem, ki se nanašajo na javni red, javno varnost in javno zdravje, gospodarske dejavnosti in družinski status ter na reproduktivne pravice, izobraževanje in veroizpoved; je zaskrbljen, ker utegnejo te „klavzule za izogibanje“ dejansko uzakoniti obstoječe diskriminatorno ravnanje, namesto da bi odpravile diskriminacijo; opominja Komisijo, da mora biti direktiva skladna z obstoječo sodno prakso na področju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, zlasti s sodbo v zadevi Maruko (9); |
| --- | --- |

37.

obžaluje, da predlagana direktiva pušča veliko vrzeli v pravnem varstvu pred diskriminacijo, zlasti z dolgo vrsto izjem, ki se nanašajo na javni red, javno varnost in javno zdravje, gospodarske dejavnosti in družinski status ter na reproduktivne pravice, izobraževanje in veroizpoved; je zaskrbljen, ker utegnejo te „klavzule za izogibanje“ dejansko uzakoniti obstoječe diskriminatorno ravnanje, namesto da bi odpravile diskriminacijo; opominja Komisijo, da mora biti direktiva skladna z obstoječo sodno prakso na področju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, zlasti s sodbo v zadevi Maruko (9);

| 38. | poziva Komisijo, naj Agencijo za temeljne pravice vključi v protidiskriminacijski zakonodajni proces Skupnosti in ji omogoči pomembno vlogo tako, da bo redno zagotavljala najnovejše in natančne informacije, primerne za pripravo dodatnih predpisov, ter jo bo Komisija za mnenje zaprosila že v pripravljalni fazi oblikovanja osnutkov zakonodajnih aktov; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj Agencijo za temeljne pravice vključi v protidiskriminacijski zakonodajni proces Skupnosti in ji omogoči pomembno vlogo tako, da bo redno zagotavljala najnovejše in natančne informacije, primerne za pripravo dodatnih predpisov, ter jo bo Komisija za mnenje zaprosila že v pripravljalni fazi oblikovanja osnutkov zakonodajnih aktov;

| 39. | pozdravlja sprejetje Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (10) v skladu s političnim dogovorom iz decembra 2007; opozarja na stališče z dne 29. novembra 2007 (11), v katerem izraža naklonjenost temu predlogu; poziva Komisijo, naj po posvetovanju z Agencijo za temeljne pravice predlaga podoben zakonodajni akt za boj proti homofobiji; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja sprejetje Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (10) v skladu s političnim dogovorom iz decembra 2007; opozarja na stališče z dne 29. novembra 2007 (11), v katerem izraža naklonjenost temu predlogu; poziva Komisijo, naj po posvetovanju z Agencijo za temeljne pravice predlaga podoben zakonodajni akt za boj proti homofobiji;

| 40. | izraža zaskrbljenost zaradi slabega poznavanja protidiskriminacijske zakonodaje v državah članicah ter ugotavlja, da morajo imeti državljani Unije možnost priziva v okviru zakonodaje Unije na tem področju, da bi lahko uresničevali svoje pravice; Komisijo in države članice poziva, naj podvojijo prizadevanja za ozaveščenosti o tem; hkrati opozarja, da je zakonodaja učinkovita le, če državljani brez težav lahko dostopajo do sodišč, saj je sistem varovanja, predviden s protidiskriminacijskimi direktivami, odvisen od pobud žrtev; |
| --- | --- |

40.

izraža zaskrbljenost zaradi slabega poznavanja protidiskriminacijske zakonodaje v državah članicah ter ugotavlja, da morajo imeti državljani Unije možnost priziva v okviru zakonodaje Unije na tem področju, da bi lahko uresničevali svoje pravice; Komisijo in države članice poziva, naj podvojijo prizadevanja za ozaveščenosti o tem; hkrati opozarja, da je zakonodaja učinkovita le, če državljani brez težav lahko dostopajo do sodišč, saj je sistem varovanja, predviden s protidiskriminacijskimi direktivami, odvisen od pobud žrtev;

| 41. | meni, da mora boj proti različnim oblikam diskriminacije presegati zgolj zakonodajne instrumente in pravna sredstva ter nujno temeljiti na izobraževanju, spodbujanju najboljše prakse in obveščevalnih kampanjah, namenjenih širši javnosti ter področjem in sektorjem, kjer prihaja do diskriminacije; poziva nacionalne in lokalne organe, naj pri izobraževalnih kampanjah in ukrepih za uveljavljanje protidiskriminacijskih politik uporabljajo izobraževalne pripomočke, ki jih pripravljata Agencija za temeljne pravice in Svet Evrope; |
| --- | --- |

41.

meni, da mora boj proti različnim oblikam diskriminacije presegati zgolj zakonodajne instrumente in pravna sredstva ter nujno temeljiti na izobraževanju, spodbujanju najboljše prakse in obveščevalnih kampanjah, namenjenih širši javnosti ter področjem in sektorjem, kjer prihaja do diskriminacije; poziva nacionalne in lokalne organe, naj pri izobraževalnih kampanjah in ukrepih za uveljavljanje protidiskriminacijskih politik uporabljajo izobraževalne pripomočke, ki jih pripravljata Agencija za temeljne pravice in Svet Evrope;

| 42. | poudarja, da pojma aktivnega ukrepanja, s katerim se pokaže, da je včasih za učinkovito ukrepanje v boju proti različnim oblikam diskriminacije potrebno aktivno posredovanje javnih organov za ponovno vzpostavitev močno ogroženega ravnotežja, ne moremo skrčiti na kvote; poudarja, da tovrstno ukrepanje lahko v praksi poteka v najrazličnejših oblikah, kot so zajamčen razgovor za službo, prednostni dostop do usposabljanja za delovno mesto tam, kjer so nekatere skupnosti premalo zastopane, prednostno informiranje o prostih delovnih mestih za nekatere skupnosti in večje upoštevanje strokovnih izkušenj v primerjavi s kvalifikacijami; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da pojma aktivnega ukrepanja, s katerim se pokaže, da je včasih za učinkovito ukrepanje v boju proti različnim oblikam diskriminacije potrebno aktivno posredovanje javnih organov za ponovno vzpostavitev močno ogroženega ravnotežja, ne moremo skrčiti na kvote; poudarja, da tovrstno ukrepanje lahko v praksi poteka v najrazličnejših oblikah, kot so zajamčen razgovor za službo, prednostni dostop do usposabljanja za delovno mesto tam, kjer so nekatere skupnosti premalo zastopane, prednostno informiranje o prostih delovnih mestih za nekatere skupnosti in večje upoštevanje strokovnih izkušenj v primerjavi s kvalifikacijami;

| 43. | meni, da je zbiranje podatkov o položaju manjšin in prikrajšanih skupin pomembno, kakor je bilo poudarjeno v več poročilih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije in Agencije za temeljne pravice; poziva države članice, naj javno objavijo podrobne statistične podatke o rasističnih kaznivih dejanjih ter pripravijo raziskave o kaznivih dejanjih in/ali žrtvah kaznivih dejanj, ki bodo omogočile zbiranje primerljivih količinskih podatkov o žrtvah tovrstnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

43.

meni, da je zbiranje podatkov o položaju manjšin in prikrajšanih skupin pomembno, kakor je bilo poudarjeno v več poročilih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije in Agencije za temeljne pravice; poziva države članice, naj javno objavijo podrobne statistične podatke o rasističnih kaznivih dejanjih ter pripravijo raziskave o kaznivih dejanjih in/ali žrtvah kaznivih dejanj, ki bodo omogočile zbiranje primerljivih količinskih podatkov o žrtvah tovrstnih kaznivih dejanj;

Manjšine

| 44. | opozarja, da se je z nedavnimi širitvami EU petdesetim manjšinskim skupnostim, ki so živele v EU s petnajsterico držav, pridružilo skoraj sto manjšinskih skupin, ter poudarja, da sta v državah članicah srednje in vzhodne Evrope zaradi nizkega deleža priseljencev, beguncev in državljanov iz tretjih držav in zaradi vidnejše navzočnosti „tradicionalnih“ manjšinskih skupin (ki tam od nekdaj živijo) politika priseljevanja in vključevanja ločeni od politik, ki zadevajo manjšine; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da se je z nedavnimi širitvami EU petdesetim manjšinskim skupnostim, ki so živele v EU s petnajsterico držav, pridružilo skoraj sto manjšinskih skupin, ter poudarja, da sta v državah članicah srednje in vzhodne Evrope zaradi nizkega deleža priseljencev, beguncev in državljanov iz tretjih držav in zaradi vidnejše navzočnosti „tradicionalnih“ manjšinskih skupin (ki tam od nekdaj živijo) politika priseljevanja in vključevanja ločeni od politik, ki zadevajo manjšine;

| 45. | poudarja, da čeprav sodi varstvo manjšin med Köbenhavnska merila, politika Skupnosti ne pozna niti skupnih meril niti minimalnih standardov glede pravic nacionalnih manjšin in da EU nima skupne opredelitve v zvezi s pripadnostjo nacionalni manjšini; priporoča oblikovanje takšne opredelitve na evropski ravni na osnovi priporočila Sveta Evrope 1201 (1993); poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Evropske listine za regionalne in manjšinske jezike ter Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da čeprav sodi varstvo manjšin med Köbenhavnska merila, politika Skupnosti ne pozna niti skupnih meril niti minimalnih standardov glede pravic nacionalnih manjšin in da EU nima skupne opredelitve v zvezi s pripadnostjo nacionalni manjšini; priporoča oblikovanje takšne opredelitve na evropski ravni na osnovi priporočila Sveta Evrope 1201 (1993); poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Evropske listine za regionalne in manjšinske jezike ter Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin, naj to čim prej storijo;

| 46. | v zvezi s tem poudarja, da se vedno več državljanov Unije seli iz ene države članice v drugo in bi morali v celoti uživati vse pravice, ki jim v zvezi z njihovim statusom državljanov EU pripadajo po Pogodbah, zlasti pravico o sodelovanju na lokalnih in evropskih volitvah ter pravico do prostega gibanja; poziva države članice, naj v celoti izpolnjujejo Direktivo 2004/38/ES o prostem gibanju, institucije EU pa, naj sprejmejo dodatne ukrepe za zagotavljanje varstva pravic državljanov Unije po vsej EU; |
| --- | --- |

46.

v zvezi s tem poudarja, da se vedno več državljanov Unije seli iz ene države članice v drugo in bi morali v celoti uživati vse pravice, ki jim v zvezi z njihovim statusom državljanov EU pripadajo po Pogodbah, zlasti pravico o sodelovanju na lokalnih in evropskih volitvah ter pravico do prostega gibanja; poziva države članice, naj v celoti izpolnjujejo Direktivo 2004/38/ES o prostem gibanju, institucije EU pa, naj sprejmejo dodatne ukrepe za zagotavljanje varstva pravic državljanov Unije po vsej EU;

| 47. | poudarja pomen varovanja in spodbujanja regionalnih ali manjšinskih jezikov, pri čemer ugotavlja, da je pravica do govorjenja in izobraževanja v maternem jeziku ena najosnovnejših temeljnih pravic; pozdravlja dejavnosti držav članic pri podpiranju medkulturnega in medverskega dialoga, ki sta bistvenega pomena za celovito uživanje pravic kulturnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen varovanja in spodbujanja regionalnih ali manjšinskih jezikov, pri čemer ugotavlja, da je pravica do govorjenja in izobraževanja v maternem jeziku ena najosnovnejših temeljnih pravic; pozdravlja dejavnosti držav članic pri podpiranju medkulturnega in medverskega dialoga, ki sta bistvenega pomena za celovito uživanje pravic kulturnih in verskih manjšin;

| 48. | meni, da sta načeli subsidiarnosti in samoupravljanja najučinkovitejši sredstvi za obravnavanje pravic oseb, ki pripadajo narodnostnim manjšinam, v skladu z najboljšo prakso v Uniji; spodbuja uporabo ustreznih vrst samoupravnih rešitev, ki v celoti spoštujejo suverenost in ozemeljsko celovitost držav članic; |
| --- | --- |

48.

meni, da sta načeli subsidiarnosti in samoupravljanja najučinkovitejši sredstvi za obravnavanje pravic oseb, ki pripadajo narodnostnim manjšinam, v skladu z najboljšo prakso v Uniji; spodbuja uporabo ustreznih vrst samoupravnih rešitev, ki v celoti spoštujejo suverenost in ozemeljsko celovitost držav članic;

| 49. | poudarja, da bi morala politika večjezičnosti EU varovati in podpirati regionalne in manjšinske jezike z namenskim financiranjem in posebnimi programi, podobnimi programu vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bi morala politika večjezičnosti EU varovati in podpirati regionalne in manjšinske jezike z namenskim financiranjem in posebnimi programi, podobnimi programu vseživljenjskega učenja;

| 50. | meni, da so osebe brez državljanstva, ki v državah članicah stalno prebivajo, v Uniji v izrednem položaju, saj so v nekaterih državah članicah žrtev neupravičenih ali ne ravno potrebnih zahtev, zaradi česar so v primerjavi z državljani večinske skupnosti v diskriminiranem položaju; zato vse zadevne države članice poziva, da ratificirajo Konvenciji Združenih narodov o statusu oseb brez državljanstva (1954) in zmanjševanju njihovih primerov (1961); države članice, ki so v 90. letih postale samostojne ali znova pridobile samostojnost poziva, da vse osebe, ki so na njihovem ozemlju prebivale pred neodvisnostjo, obravnavajo brez vsakršne diskriminacije, ter jih poziva, naj v zvezi s težavami, s katerimi se srečujejo žrtve diskriminatornega ravnanja, sistematično sprejemajo pravične odločitve, ki bodo temeljile na priporočilih mednarodnih organizacij; še posebej obsoja prakso namernega izbrisa registriranih stalnih prebivalcev v Uniji ter poziva zadevne vlade, naj učinkovito ukrepajo za obnovitev statusa teh oseb brez državljanstva; |
| --- | --- |

50.

meni, da so osebe brez državljanstva, ki v državah članicah stalno prebivajo, v Uniji v izrednem položaju, saj so v nekaterih državah članicah žrtev neupravičenih ali ne ravno potrebnih zahtev, zaradi česar so v primerjavi z državljani večinske skupnosti v diskriminiranem položaju; zato vse zadevne države članice poziva, da ratificirajo Konvenciji Združenih narodov o statusu oseb brez državljanstva (1954) in zmanjševanju njihovih primerov (1961); države članice, ki so v 90. letih postale samostojne ali znova pridobile samostojnost poziva, da vse osebe, ki so na njihovem ozemlju prebivale pred neodvisnostjo, obravnavajo brez vsakršne diskriminacije, ter jih poziva, naj v zvezi s težavami, s katerimi se srečujejo žrtve diskriminatornega ravnanja, sistematično sprejemajo pravične odločitve, ki bodo temeljile na priporočilih mednarodnih organizacij; še posebej obsoja prakso namernega izbrisa registriranih stalnih prebivalcev v Uniji ter poziva zadevne vlade, naj učinkovito ukrepajo za obnovitev statusa teh oseb brez državljanstva;

Romi

| 51. | meni, da je treba romsko skupnost posebej zaščititi, saj je po širitvi Unije postala ena največjih manjšin v EU; poudarja, da je ta skupnost že iz preteklosti potisnjena na rob družbe in se zaradi diskriminacije, stigmatizacije in izključenosti ne more razvijati na ključnih področjih, zaradi česar se je njen položaj še poslabšuje; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba romsko skupnost posebej zaščititi, saj je po širitvi Unije postala ena največjih manjšin v EU; poudarja, da je ta skupnost že iz preteklosti potisnjena na rob družbe in se zaradi diskriminacije, stigmatizacije in izključenosti ne more razvijati na ključnih področjih, zaradi česar se je njen položaj še poslabšuje;

| 52. | ocenjuje, da sta socialna odrinjenost in diskriminacija romskih skupnosti gotovo dejstvo kljub pravnim, političnim in finančnim instrumentom, ki so bili vzpostavljeni proti temu; ugotavlja, da dosedanja razpršena in neusklajena prizadevanja Unije in držav članic Romom niso prinesla strukturnih in trajnih izboljšav, zlasti ne na ključnih področjih, kot so dostop do izobraževanja, zdravstva, stanovanj in zaposlovanja, in da se ta neuspeh danes javno priznava; |
| --- | --- |

52.

ocenjuje, da sta socialna odrinjenost in diskriminacija romskih skupnosti gotovo dejstvo kljub pravnim, političnim in finančnim instrumentom, ki so bili vzpostavljeni proti temu; ugotavlja, da dosedanja razpršena in neusklajena prizadevanja Unije in držav članic Romom niso prinesla strukturnih in trajnih izboljšav, zlasti ne na ključnih področjih, kot so dostop do izobraževanja, zdravstva, stanovanj in zaposlovanja, in da se ta neuspeh danes javno priznava;

| 53. | obžaluje pomanjkanje zaokrožene in integrirane politike EU, ki bi posebej obravnavala diskriminacijo proti Romom ter glavne težave, s katerimi se soočajo, kot so bile opredeljene z nekaterimi mehanizmi za nadzor in spoštovanje človekovih pravic, med drugim s predpristopnim ocenjevanjem, ki ga izvaja Komisija, sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice in poročil Agencije za temeljne pravice; potrjuje kolektivno dolžnost Unije, da poišče odgovor na omenjene težave, ki so eno izmed najbolj daljnosežnih in najbolj zapletenih vprašanj na področju človekovih pravic, ter da se z njimi spopade z vsemi močmi; |
| --- | --- |

53.

obžaluje pomanjkanje zaokrožene in integrirane politike EU, ki bi posebej obravnavala diskriminacijo proti Romom ter glavne težave, s katerimi se soočajo, kot so bile opredeljene z nekaterimi mehanizmi za nadzor in spoštovanje človekovih pravic, med drugim s predpristopnim ocenjevanjem, ki ga izvaja Komisija, sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice in poročil Agencije za temeljne pravice; potrjuje kolektivno dolžnost Unije, da poišče odgovor na omenjene težave, ki so eno izmed najbolj daljnosežnih in najbolj zapletenih vprašanj na področju človekovih pravic, ter da se z njimi spopade z vsemi močmi;

| 54. | poudarja, da je potreben celostni pristop za odpravo diskriminacije, ki bo usmerjen k spoštovanju človekovih pravic in dejanjem ter bo ustrezal evropski razsežnosti diskriminacije Romov; meni, da bi se morala okvirna strategija Evropske unije za vključitev Romov v družbo lotiti dejanskih vprašanj – z oblikovanjem časovnega načrta, po katerem bi države članice določile cilje in prednostne naloge ter olajšale izvajanje postopkov spremljanja in ocenjevanja, pri čemer bi upoštevali:






  — | segregacijo Romov pri dostopu do stanovanj, kršenje njihovih človekovih pravic, na primer s prisilnimi izselitvami, njihovo izključenost iz zaposlovanja, javnega izobraževanja in zdravstva z uveljavljanjem protidiskriminacijske zakonodaje in razvijanjem politik za odpravljanje visoke ravni brezposelnosti; |
| --- | --- | --- |

54.

poudarja, da je potreben celostni pristop za odpravo diskriminacije, ki bo usmerjen k spoštovanju človekovih pravic in dejanjem ter bo ustrezal evropski razsežnosti diskriminacije Romov; meni, da bi se morala okvirna strategija Evropske unije za vključitev Romov v družbo lotiti dejanskih vprašanj – z oblikovanjem časovnega načrta, po katerem bi države članice določile cilje in prednostne naloge ter olajšale izvajanje postopkov spremljanja in ocenjevanja, pri čemer bi upoštevali:

—

segregacijo Romov pri dostopu do stanovanj, kršenje njihovih človekovih pravic, na primer s prisilnimi izselitvami, njihovo izključenost iz zaposlovanja, javnega izobraževanja in zdravstva z uveljavljanjem protidiskriminacijske zakonodaje in razvijanjem politik za odpravljanje visoke ravni brezposelnosti;

| — | pogosto zavračanje njihovih pravic s strani državnih organov in njihovo premajhno zastopanost v politiki; |
| --- | --- |

—

pogosto zavračanje njihovih pravic s strani državnih organov in njihovo premajhno zastopanost v politiki;

| — | razširjeno nastrojenost proti Romom, zelo nezadostna poroštva za preprečevanje rasne diskriminacije na lokalni ravni in maloštevilnost ustreznih programov za integracijo; očitno diskriminacijo pri zdravstveni negi, tudi s prisilno sterilizacijo, segregacijo in pomanjkanje ustreznih informacij o načrtovanju družine; |
| --- | --- |

—

razširjeno nastrojenost proti Romom, zelo nezadostna poroštva za preprečevanje rasne diskriminacije na lokalni ravni in maloštevilnost ustreznih programov za integracijo; očitno diskriminacijo pri zdravstveni negi, tudi s prisilno sterilizacijo, segregacijo in pomanjkanje ustreznih informacij o načrtovanju družine;

| — | diskriminacijo s strani policije; policijsko rasno razvrščanje (med drugim z jemanjem prstnih odtisov ali drugimi oblikami zbiranja podatkov) in široka pooblastila policije, vključno z nesorazmernimi nenajavljenimi pregledi, kar kaže na nujno potrebne programe za policijo za usposabljanje in ozaveščanje o nediskriminaciji, ki zaenkrat še ne obstajajo; |
| --- | --- |

—

diskriminacijo s strani policije; policijsko rasno razvrščanje (med drugim z jemanjem prstnih odtisov ali drugimi oblikami zbiranja podatkov) in široka pooblastila policije, vključno z nesorazmernimi nenajavljenimi pregledi, kar kaže na nujno potrebne programe za policijo za usposabljanje in ozaveščanje o nediskriminaciji, ki zaenkrat še ne obstajajo;

| — | izrazito občutljiv položaj romskih žensk, proti katerim se izvaja več oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

—

izrazito občutljiv položaj romskih žensk, proti katerim se izvaja več oblik diskriminacije;

Enake možnosti

| 55. | poziva države članice, naj okrepijo spoštovanje, zaščito in izvajanje pravic iz Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ter zadevne države članice poziva, naj umaknejo svoje zadržke in ratificirajo Izbirni protokol k tej konvenciji (12); obenem poudarja, da si morajo odločno prizadevati za izpolnjevanje zavez, ki so jih prevzele v okviru Združenih narodov, in izhodišč za ukrepanje s 4. svetovne konference o ženskah, ki je potekala v Pekingu leta 1995; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj okrepijo spoštovanje, zaščito in izvajanje pravic iz Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ter zadevne države članice poziva, naj umaknejo svoje zadržke in ratificirajo Izbirni protokol k tej konvenciji (12); obenem poudarja, da si morajo odločno prizadevati za izpolnjevanje zavez, ki so jih prevzele v okviru Združenih narodov, in izhodišč za ukrepanje s 4. svetovne konference o ženskah, ki je potekala v Pekingu leta 1995;

| 56. | poziva države članice in EU, naj se z učinkovitimi ukrepi bojujejo proti neposredni in posredni diskriminaciji žensk na vseh področjih (vključno z zakonskimi zvezami, partnerstvi in drugimi družinskimi razmerji) ter proti večplastni diskriminaciji (na podlagi spola in hkrati na podlagi drugih razlogov); |
| --- | --- |

56.

poziva države članice in EU, naj se z učinkovitimi ukrepi bojujejo proti neposredni in posredni diskriminaciji žensk na vseh področjih (vključno z zakonskimi zvezami, partnerstvi in drugimi družinskimi razmerji) ter proti večplastni diskriminaciji (na podlagi spola in hkrati na podlagi drugih razlogov);

| 57. | poziva, naj se posebna pozornost posveti položaju priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, saj je njihova marginalizacija zaradi večplastne diskriminacije, tako v njihovih skupnostih kot zunaj njih, še večja; priporoča sprejetje integriranih nacionalnih programov ukrepanja za boj proti večplastni diskriminaciji, še posebej če se v kaki državi z vprašanji diskriminaciji ukvarjajo različni organi; |
| --- | --- |

57.

poziva, naj se posebna pozornost posveti položaju priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, saj je njihova marginalizacija zaradi večplastne diskriminacije, tako v njihovih skupnostih kot zunaj njih, še večja; priporoča sprejetje integriranih nacionalnih programov ukrepanja za boj proti večplastni diskriminaciji, še posebej če se v kaki državi z vprašanji diskriminaciji ukvarjajo različni organi;

| 58. | poudarja, da je treba priznati problem nasilja, katerega žrtve so ženske, še posebej družinsko nasilje, ter da se je treba proti njemu boriti na evropski in nacionalni ravni, saj gre za zelo razširjeno kršenje pravic žensk, ki se ga pogosto podcenjuje; zato od držav članic zahteva, da sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe, ki bodo ženskam zagotavljali življenje brez nasilja, ob ustreznem upoštevanju Deklaracije o odpravi nasilja nad ženskami (13); |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je treba priznati problem nasilja, katerega žrtve so ženske, še posebej družinsko nasilje, ter da se je treba proti njemu boriti na evropski in nacionalni ravni, saj gre za zelo razširjeno kršenje pravic žensk, ki se ga pogosto podcenjuje; zato od držav članic zahteva, da sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe, ki bodo ženskam zagotavljali življenje brez nasilja, ob ustreznem upoštevanju Deklaracije o odpravi nasilja nad ženskami (13);

| 59. | poziva države članice in EU, naj prepoznajo in odpravijo vse oblike spolnega izkoriščanja; države članice, ki ne upoštevajo dogovorjene zakonodaje EU za boj proti trgovini z ljudmi, bi za to morale odgovarjati (14); države članice bi morale ratificirati Protokol o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, predvsem žensk in otrok, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi; poziva Komisijo, naj izvaja akcijski načrt na področju trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice in EU, naj prepoznajo in odpravijo vse oblike spolnega izkoriščanja; države članice, ki ne upoštevajo dogovorjene zakonodaje EU za boj proti trgovini z ljudmi, bi za to morale odgovarjati (14); države članice bi morale ratificirati Protokol o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, predvsem žensk in otrok, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi; poziva Komisijo, naj izvaja akcijski načrt na področju trgovine z ljudmi;

| 60. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost javnosti glede pravice do reproduktivnega in spolnega zdravja, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko ženske v celoti uživale te pravice, omogočijo ustrezno spolno vzgojo ter storitve za informacije in zaupno svetovanje ter olajšajo dostop do kontracepcije, da bi preprečili neželene nosečnosti ter nezakonite in tvegane splave, ter se bojujejo proti pohabljanju ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba povečati ozaveščenost javnosti glede pravice do reproduktivnega in spolnega zdravja, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko ženske v celoti uživale te pravice, omogočijo ustrezno spolno vzgojo ter storitve za informacije in zaupno svetovanje ter olajšajo dostop do kontracepcije, da bi preprečili neželene nosečnosti ter nezakonite in tvegane splave, ter se bojujejo proti pohabljanju ženskih spolnih organov;

| 61. | poudarja, da bi moral biti zagotovljen dostop do javnih sredstev za ženske iz manjšinskih etničnih skupin, ne glede na njihov pravni status, da se jim zagotovi dostop do varnih, enakopravnih zdravstvenih storitev in pravic, pri čemer bodo upoštevane tudi kulturne posebnosti, zlasti dostop do storitev in pravic spolnega in reproduktivnega zdravja; sprejeti bi bilo treba evropski pravni okvir za zagotavljanje telesne integritete mladih deklet v skupnostih, kjer se opravlja pohabljanje ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da bi moral biti zagotovljen dostop do javnih sredstev za ženske iz manjšinskih etničnih skupin, ne glede na njihov pravni status, da se jim zagotovi dostop do varnih, enakopravnih zdravstvenih storitev in pravic, pri čemer bodo upoštevane tudi kulturne posebnosti, zlasti dostop do storitev in pravic spolnega in reproduktivnega zdravja; sprejeti bi bilo treba evropski pravni okvir za zagotavljanje telesne integritete mladih deklet v skupnostih, kjer se opravlja pohabljanje ženskih spolnih organov;

| 62. | poudarja, da so ženske kljub napredku pri zaposlovanju in kljub njihovi visoki stopnji izobrazbe še vedno pogostejše v nekaterih poklicih, manj plačane za enako delo kot moški, jih ni toliko na vodilnih položajih, delodajalci pa jih sumničavo obravnavajo zaradi nosečnosti in materinstva; resno je treba obravnavati razlike v plačah med spoloma, da se zagotovi ekonomska neodvisnost žensk ter enakopravnost med ženskami in moškimi na trgu dela; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da so ženske kljub napredku pri zaposlovanju in kljub njihovi visoki stopnji izobrazbe še vedno pogostejše v nekaterih poklicih, manj plačane za enako delo kot moški, jih ni toliko na vodilnih položajih, delodajalci pa jih sumničavo obravnavajo zaradi nosečnosti in materinstva; resno je treba obravnavati razlike v plačah med spoloma, da se zagotovi ekonomska neodvisnost žensk ter enakopravnost med ženskami in moškimi na trgu dela;

| 63. | poziva države članice in socialne partnerje, da sprejmejo ukrepe za boj proti spolnemu in psihičnemu nadlegovanju na delovnem mestu; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice in socialne partnerje, da sprejmejo ukrepe za boj proti spolnemu in psihičnemu nadlegovanju na delovnem mestu;

| 64. | vztraja, da je treba ženske podpreti na njihovi poklicni poti, tudi s proaktivnimi politikami za uravnoteženje zasebnega, poklicnega in družinskega življenja; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo deljen starševski dopust in očetovski dopust ter uskladijo stroške za materinski in očetovski dopust, zato da ženske ne bodo več dražja delovna sila kot moški; poudarja tudi, da so potrebne kampanje ozaveščanja za preprečevanje družinskih vzorcev, ki temeljijo na spolnih stereotipih, ter poudarja pomen zagotavljanja prožnih pogojev dela, večje dostopnosti otroškega varstva in zagotavljanja polne udeležbe v pokojninskih sistemih za ženske z otroki; |
| --- | --- |

64.

vztraja, da je treba ženske podpreti na njihovi poklicni poti, tudi s proaktivnimi politikami za uravnoteženje zasebnega, poklicnega in družinskega življenja; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo deljen starševski dopust in očetovski dopust ter uskladijo stroške za materinski in očetovski dopust, zato da ženske ne bodo več dražja delovna sila kot moški; poudarja tudi, da so potrebne kampanje ozaveščanja za preprečevanje družinskih vzorcev, ki temeljijo na spolnih stereotipih, ter poudarja pomen zagotavljanja prožnih pogojev dela, večje dostopnosti otroškega varstva in zagotavljanja polne udeležbe v pokojninskih sistemih za ženske z otroki;

| 65. | poziva države članice, da se skupaj s socialnimi partnerji borijo proti diskriminaciji nosečnic na trgu dela in naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki bodo materam zagotavljali visoko raven zaščite; Komisijo poziva, da opravi podrobnejšo oceno skladnosti nacionalnih določb s tega področja s pravom Skupnosti in da po potrebi predlaga ustrezno revizijo zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, da se skupaj s socialnimi partnerji borijo proti diskriminaciji nosečnic na trgu dela in naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki bodo materam zagotavljali visoko raven zaščite; Komisijo poziva, da opravi podrobnejšo oceno skladnosti nacionalnih določb s tega področja s pravom Skupnosti in da po potrebi predlaga ustrezno revizijo zakonodaje Skupnosti;

| 66. | opozarja na veliko število partnerjev (večinoma žensk) samozaposlenih (predvsem v kmetijstvu), katerih pravni status je v številnih državah članicah nejasen, zaradi česar lahko pride do finančnih težav in posebnih pravnih problemov v zvezi z materinskim dopustom in bolniško, zbiranjem pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti ter pri ločitvi; |
| --- | --- |

66.

opozarja na veliko število partnerjev (večinoma žensk) samozaposlenih (predvsem v kmetijstvu), katerih pravni status je v številnih državah članicah nejasen, zaradi česar lahko pride do finančnih težav in posebnih pravnih problemov v zvezi z materinskim dopustom in bolniško, zbiranjem pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti ter pri ločitvi;

| 67. | priznava, da neenakopraven dostop žensk do ekonomskih sredstev na trgu dela ogroža njihov dostop do socialne zaščite, zlasti pokojninskih pravic, zaradi česar je delež starejših žensk, ki jim grozi revščina, večji kot delež moških; za preprečevanje diskriminacije žensk je bistveno, da se v sistemih socialne zaščite zagotovi individualizacija pravic, ne pa da so vezane na družinsko enoto; za čas, ki zaradi skrbstva ni bil preživet na uradnem trgu dela, bi bilo treba priznati „časovne kreditne enote“, ki bi se upoštevale pri izračunu pravic do polne pokojnine; |
| --- | --- |

67.

priznava, da neenakopraven dostop žensk do ekonomskih sredstev na trgu dela ogroža njihov dostop do socialne zaščite, zlasti pokojninskih pravic, zaradi česar je delež starejših žensk, ki jim grozi revščina, večji kot delež moških; za preprečevanje diskriminacije žensk je bistveno, da se v sistemih socialne zaščite zagotovi individualizacija pravic, ne pa da so vezane na družinsko enoto; za čas, ki zaradi skrbstva ni bil preživet na uradnem trgu dela, bi bilo treba priznati „časovne kreditne enote“, ki bi se upoštevale pri izračunu pravic do polne pokojnine;

| 68. | poudarja, da je pomembno zagotoviti, da so državljani tretjih držav, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, in državljani Unije, seznanjeni z veljavnimi zakoni in družbenimi konvencijami s področja enakosti med moškimi in ženskami, da bi preprečili diskriminacijo zaradi nerazumevanja pravnega in družbenega konteksta; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je pomembno zagotoviti, da so državljani tretjih držav, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, in državljani Unije, seznanjeni z veljavnimi zakoni in družbenimi konvencijami s področja enakosti med moškimi in ženskami, da bi preprečili diskriminacijo zaradi nerazumevanja pravnega in družbenega konteksta;

| 69. | poziva države članice, naj ne dovolijo sklicevanja na navade, običaje ali druge verske razloge za opravičevanje kakršne koli diskriminacije žensk, nasilja nad njimi ali njihovega zatiranja ali za sprejemanje politik, ki bi lahko ogrožale njihovo življenje; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj ne dovolijo sklicevanja na navade, običaje ali druge verske razloge za opravičevanje kakršne koli diskriminacije žensk, nasilja nad njimi ali njihovega zatiranja ali za sprejemanje politik, ki bi lahko ogrožale njihovo življenje;

| 70. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o diskriminaciji samskih gospodinjstev, zlasti glede davčnega obravnavanja, socialne varnosti, javnih in zdravstvenih storitev ter stanovanja; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o diskriminaciji samskih gospodinjstev, zlasti glede davčnega obravnavanja, socialne varnosti, javnih in zdravstvenih storitev ter stanovanja;

Spolna usmerjenost

| 71. | meni, da diskriminatorne pripombe verskih, družbenih in političnih voditeljev, ki so uperjene proti homoseksualcem, spodbujajo sovraštvo in nasilje, zato ustrezne vodstvene organe poziva, da jih obsodijo; |
| --- | --- |

71.

meni, da diskriminatorne pripombe verskih, družbenih in političnih voditeljev, ki so uperjene proti homoseksualcem, spodbujajo sovraštvo in nasilje, zato ustrezne vodstvene organe poziva, da jih obsodijo;

| 72. | v zvezi s tem brez pridržkov odobrava francosko pobudo, ki jo podpirajo vse države članice, za splošno dekriminalizacijo homoseksualnosti, saj je v 91-ih državah homoseksualnost še vedno kaznivo dejanje, v nekaterih primerih pa celo kaznivo dejanje, ki se kaznuje s smrtjo; |
| --- | --- |

72.

v zvezi s tem brez pridržkov odobrava francosko pobudo, ki jo podpirajo vse države članice, za splošno dekriminalizacijo homoseksualnosti, saj je v 91-ih državah homoseksualnost še vedno kaznivo dejanje, v nekaterih primerih pa celo kaznivo dejanje, ki se kaznuje s smrtjo;

| 73. | pozdravlja objavo prvega tematskega poročila Agencije za temeljne pravice, ki je bilo oblikovano na poziv Parlamenta in ki obravnava homofobijo in diskriminacijo v državah članicah zaradi spolne usmerjenosti, ter poziva države članice in institucije EU, naj nujno izvajajo priporočila Agencije za temeljne pravice ali navedejo razloge, zaradi katerih tega ne storijo; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja objavo prvega tematskega poročila Agencije za temeljne pravice, ki je bilo oblikovano na poziv Parlamenta in ki obravnava homofobijo in diskriminacijo v državah članicah zaradi spolne usmerjenosti, ter poziva države članice in institucije EU, naj nujno izvajajo priporočila Agencije za temeljne pravice ali navedejo razloge, zaradi katerih tega ne storijo;

| 74. | opozarja vse države članice, da se v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice pravica do zbiranja lahko uveljavlja tudi, če je mnenje tistih, ki to pravico uveljavljajo, v nasprotju z mnenjem večine, in da je zato diskriminatorna prepoved parad, pa tudi neizpolnjevanje dolžnosti, da se zaščitijo njihovi udeleženci, v nasprotju z načeli Evropskega sodišča za človekove pravice, členom 6 Pogodbe EU o skupnih vrednotah in načelih EU ter Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

74.

opozarja vse države članice, da se v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice pravica do zbiranja lahko uveljavlja tudi, če je mnenje tistih, ki to pravico uveljavljajo, v nasprotju z mnenjem večine, in da je zato diskriminatorna prepoved parad, pa tudi neizpolnjevanje dolžnosti, da se zaščitijo njihovi udeleženci, v nasprotju z načeli Evropskega sodišča za človekove pravice, členom 6 Pogodbe EU o skupnih vrednotah in načelih EU ter Listino o temeljnih pravicah;

| 75. | poziva države članice, ki so sprejele zakonodajo s področja istospolnih partnerstev, naj priznajo določbe, ki so jih sprejele druge države članice in imajo podoben učinek; poziva te države članice, naj predlagajo smernice za medsebojno priznavanje obstoječe zakonodaje med državami članicami, da bi zagotovile, da se bo pravica do prostega gibanja v Evropski uniji za istospolne pare uporabljala pod enakimi pogoji kot za heteroseksualne pare; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, ki so sprejele zakonodajo s področja istospolnih partnerstev, naj priznajo določbe, ki so jih sprejele druge države članice in imajo podoben učinek; poziva te države članice, naj predlagajo smernice za medsebojno priznavanje obstoječe zakonodaje med državami članicami, da bi zagotovile, da se bo pravica do prostega gibanja v Evropski uniji za istospolne pare uporabljala pod enakimi pogoji kot za heteroseksualne pare;

| 76. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge, ki bodo zagotovili, da bodo države članice izvajale načelo vzajemnega priznavanja za homoseksualne pare, najsi bodo poročeni ali v registriranem civilnem partnerstvu, še posebej kadar uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge, ki bodo zagotovili, da bodo države članice izvajale načelo vzajemnega priznavanja za homoseksualne pare, najsi bodo poročeni ali v registriranem civilnem partnerstvu, še posebej kadar uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja v skladu s pravom Unije;

| 77. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe za odpravo diskriminacije, s katero se soočajo istospolni pari zaradi svoje spolne usmeritve, zato da se uveljavi načelo enakosti; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe za odpravo diskriminacije, s katero se soočajo istospolni pari zaradi svoje spolne usmeritve, zato da se uveljavi načelo enakosti;

| 78. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice odobrile azil osebam, ki zaradi svoje spolne usmeritve bežijo pred preganjanjem v državi izvora, naj na dvostranski in večstranski ravni sproži pobude za odpravo preganjanja oseb zaradi njihove spolne usmeritve ter naj izvede študijo o položaju transseksualcev v državah članicah ter državah kandidatkah, še posebej glede njihove izpostavljenosti nadlegovanju in nasilju; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice odobrile azil osebam, ki zaradi svoje spolne usmeritve bežijo pred preganjanjem v državi izvora, naj na dvostranski in večstranski ravni sproži pobude za odpravo preganjanja oseb zaradi njihove spolne usmeritve ter naj izvede študijo o položaju transseksualcev v državah članicah ter državah kandidatkah, še posebej glede njihove izpostavljenosti nadlegovanju in nasilju;

Ksenofobija

| 79. | poziva Svet in Komisijo ter lokalne, regionalne in nacionalne organe v državah članicah, naj uskladijo svoje ukrepe za boj proti antisemitizmu in preprečevanje napadov na manjšinske skupine v državah članicah, med drugim Rome, tradicionalne narodnostne manjšine in državljane tretjih držav, da bi uveljavljali načela strpnosti in nediskriminacije ter spodbujali družbeno, gospodarsko in politično vključevanje; poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj razglasijo pristojnost Odbora Združenih narodov za odpravo rasne diskriminacije, da prejema in obravnava posamezna sporočila po Mednarodni konvenciji združenih narodov o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

79.

poziva Svet in Komisijo ter lokalne, regionalne in nacionalne organe v državah članicah, naj uskladijo svoje ukrepe za boj proti antisemitizmu in preprečevanje napadov na manjšinske skupine v državah članicah, med drugim Rome, tradicionalne narodnostne manjšine in državljane tretjih držav, da bi uveljavljali načela strpnosti in nediskriminacije ter spodbujali družbeno, gospodarsko in politično vključevanje; poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj razglasijo pristojnost Odbora Združenih narodov za odpravo rasne diskriminacije, da prejema in obravnava posamezna sporočila po Mednarodni konvenciji združenih narodov o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije;

| 80. | poziva države članice, naj odločno preganjajo vse oblike sovražnega govora v rasističnih programih v medijih in v člankih, ki širijo nestrpna stališča, v kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Romom, priseljencem, tujcem, tradicionalnim narodnostnim manjšinam in drugim manjšinskim skupinam ter v besedilih glasbenih skupin ali na neonacističnih koncertih, ki se pogosto brez posledic javno odvijajo; poziva tudi politične stranke in gibanja, ki imajo velik vpliv nad množičnimi mediji, naj se vzdržijo sovražnega govora in obrekovanja proti manjšinskim skupinam v Uniji; |
| --- | --- |

80.

poziva države članice, naj odločno preganjajo vse oblike sovražnega govora v rasističnih programih v medijih in v člankih, ki širijo nestrpna stališča, v kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Romom, priseljencem, tujcem, tradicionalnim narodnostnim manjšinam in drugim manjšinskim skupinam ter v besedilih glasbenih skupin ali na neonacističnih koncertih, ki se pogosto brez posledic javno odvijajo; poziva tudi politične stranke in gibanja, ki imajo velik vpliv nad množičnimi mediji, naj se vzdržijo sovražnega govora in obrekovanja proti manjšinskim skupinam v Uniji;

Mladi, starejši in invalidi

| 81. | poziva države članice, naj spodbujajo še večjo udeležbo socialnih partnerjev pri ukrepih za odpravo diskriminacije zaradi invalidnosti ali starosti ter naj korenito izboljšajo dostop mladih, starejših in invalidnih oseb na trg dela ter do programov usposabljanja; poziva vse države članice, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnega protokola k tej konvenciji, naj to storijo; |
| --- | --- |

81.

poziva države članice, naj spodbujajo še večjo udeležbo socialnih partnerjev pri ukrepih za odpravo diskriminacije zaradi invalidnosti ali starosti ter naj korenito izboljšajo dostop mladih, starejših in invalidnih oseb na trg dela ter do programov usposabljanja; poziva vse države članice, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnega protokola k tej konvenciji, naj to storijo;

| 82. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje držav članic za zagotavljanje storitev in zmogljivosti za invalide v skladu z merili Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in da se bodo financirale ustrezne storitve v okviru lokalne skupnosti / družine ter ukrepi, ki invalidom omogočajo samostojno življenje; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje držav članic za zagotavljanje storitev in zmogljivosti za invalide v skladu z merili Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in da se bodo financirale ustrezne storitve v okviru lokalne skupnosti / družine ter ukrepi, ki invalidom omogočajo samostojno življenje;

| 83. | meni, da je treba vsem, ki potrebujejo geriatrično nego ali nego zaradi bolezni ali invalidnosti, zagotoviti dostop do nege in zdravljenja, ter poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju oskrbe in varstvu invalidnih mladih; |
| --- | --- |

83.

meni, da je treba vsem, ki potrebujejo geriatrično nego ali nego zaradi bolezni ali invalidnosti, zagotoviti dostop do nege in zdravljenja, ter poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju oskrbe in varstvu invalidnih mladih;

Kultura

| 84. | poudarja pomembnost medijev pri spodbujanju raznolikosti, večkulturnosti in strpnosti; poziva vse medije k preprečevanju vsebin, ki bi podpirale rasizem, ksenofobijo, nestrpnost ali kakršno koli obliko diskriminacije; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomembnost medijev pri spodbujanju raznolikosti, večkulturnosti in strpnosti; poziva vse medije k preprečevanju vsebin, ki bi podpirale rasizem, ksenofobijo, nestrpnost ali kakršno koli obliko diskriminacije;

| 85. | poziva države članice, naj v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga (2008) sodelujejo s široko paleto zainteresiranih strani, zlasti z nevladnimi organizacijami, ter tako spodbujajo medkulturni dialog in predvsem med mladimi širijo ozaveščenost o skupnih vrednotah in spoštovanju kulturne, verske in jezikovne raznolikosti; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice, naj v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga (2008) sodelujejo s široko paleto zainteresiranih strani, zlasti z nevladnimi organizacijami, ter tako spodbujajo medkulturni dialog in predvsem med mladimi širijo ozaveščenost o skupnih vrednotah in spoštovanju kulturne, verske in jezikovne raznolikosti;

| 86. | poudarja pomembno vlogo športa pri spodbujanju strpnosti, medsebojnega spoštovanja in razumevanja; poziva nacionalne in evropske športne organizacije, naj nadaljujejo prizadevanja v boju proti rasizmu in ksenofobiji ter spodbujajo nove, odločnejše in bolj daljnosežne pobude, s katerimi bi dopolnili veljavne ukrepe; |
| --- | --- |

86.

poudarja pomembno vlogo športa pri spodbujanju strpnosti, medsebojnega spoštovanja in razumevanja; poziva nacionalne in evropske športne organizacije, naj nadaljujejo prizadevanja v boju proti rasizmu in ksenofobiji ter spodbujajo nove, odločnejše in bolj daljnosežne pobude, s katerimi bi dopolnili veljavne ukrepe;

| 87. | poudarja pomen medijske pismenosti v zvezi s pravičnimi in enakimi izobraževalnimi možnostmi za vse državljane Evropske unije; |
| --- | --- |

87.

poudarja pomen medijske pismenosti v zvezi s pravičnimi in enakimi izobraževalnimi možnostmi za vse državljane Evropske unije;

| 88. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito vključevanje novih priseljencev iz držav zunaj Evropske unije, zlasti otrok in mladine, v izobraževalne sisteme držav članic EU in jim pomagajo s spodbujanjem njihove kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

88.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito vključevanje novih priseljencev iz držav zunaj Evropske unije, zlasti otrok in mladine, v izobraževalne sisteme držav članic EU in jim pomagajo s spodbujanjem njihove kulturne raznolikosti;

Oborožene sile

| 89. | opozarja, da se temeljne pravice ob vhodu v vojašnice ne prenehajo in da se v celoti nanašajo tudi na državljane, ki nosijo uniformo, ter priporoča, naj države članice zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic tudi v oboroženih silah; |
| --- | --- |

89.

opozarja, da se temeljne pravice ob vhodu v vojašnice ne prenehajo in da se v celoti nanašajo tudi na državljane, ki nosijo uniformo, ter priporoča, naj države članice zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic tudi v oboroženih silah;

Migranti in begunci

Dostop do mednarodne zaščite in zakonito priseljevanje

| 90. | je šokiran nad tragično usodo ljudi, ki umrejo na poti, ko poskušajo priti na ozemlje Evropske unije ali ki pristanejo v rokah vodnikov za ilegalne prehode čez mejo in trgovcev z ljudmi; |
| --- | --- |

90.

je šokiran nad tragično usodo ljudi, ki umrejo na poti, ko poskušajo priti na ozemlje Evropske unije ali ki pristanejo v rokah vodnikov za ilegalne prehode čez mejo in trgovcev z ljudmi;

| 91. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo učinkovite in dolgoročne migracijske politike ter zagotovijo dejanski dostop do ozemlja EU in do postopka za prožnejša in bolj usklajena pravila za prosilce za azil, namesto da vlagajo vse svoje moči v preprečevanje nezakonitega priseljevanja, pri čemer uporabljajo vse več mejnih pregledov, pri katerih primanjkuje mehanizmov za identifikacijo morebitnih prosilcev za azil, zaradi česar prihaja do kršitev načela o nevračanju, kot je zapisano v konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo učinkovite in dolgoročne migracijske politike ter zagotovijo dejanski dostop do ozemlja EU in do postopka za prožnejša in bolj usklajena pravila za prosilce za azil, namesto da vlagajo vse svoje moči v preprečevanje nezakonitega priseljevanja, pri čemer uporabljajo vse več mejnih pregledov, pri katerih primanjkuje mehanizmov za identifikacijo morebitnih prosilcev za azil, zaradi česar prihaja do kršitev načela o nevračanju, kot je zapisano v konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951;

| 92. | poziva države članice, naj pri izvajanju veljavnih direktiv Skupnosti o azilu uporabljajo smernice Visokega komisariata združenih narodov za begunce za področje spola iz leta 2002; |
| --- | --- |

92.

poziva države članice, naj pri izvajanju veljavnih direktiv Skupnosti o azilu uporabljajo smernice Visokega komisariata združenih narodov za begunce za področje spola iz leta 2002;

| 93. | poziva Svet, naj pojasni razliko med vlogo Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) ter vlogo držav članic, da bi pri mejnih pregledih zagotovili spoštovanje človekovih pravic; meni, da je nujno treba okrepiti pristojnosti te agencije in mednje vključiti reševanje na morju; poziva, naj Parlament demokratično nadzira agencijo Frontex pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, zlasti kar zadeva skupno organiziranje vračanja; |
| --- | --- |

93.

poziva Svet, naj pojasni razliko med vlogo Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) ter vlogo držav članic, da bi pri mejnih pregledih zagotovili spoštovanje človekovih pravic; meni, da je nujno treba okrepiti pristojnosti te agencije in mednje vključiti reševanje na morju; poziva, naj Parlament demokratično nadzira agencijo Frontex pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, zlasti kar zadeva skupno organiziranje vračanja;

| 94. | poziva Svet in Komisijo, naj agencijo Frontex pooblastita za vzpostavitev strukturiranega sodelovanja z Agencijo za temeljne pravice in visokim komisariatom Združenih narodov za begunce, da bi lažje izvajali operacije, ki zadevajo varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

94.

poziva Svet in Komisijo, naj agencijo Frontex pooblastita za vzpostavitev strukturiranega sodelovanja z Agencijo za temeljne pravice in visokim komisariatom Združenih narodov za begunce, da bi lažje izvajali operacije, ki zadevajo varstvo človekovih pravic;

| 95. | je zaskrbljen nad težnjo, da se mejni pregledi opravljajo vse dlje in dlje od geografskih meja Unije, zaradi česar je težko nadzirati, kaj se dogaja, ko osebe, ki želijo pridobiti status beguncev ali ki potrebujejo mednarodno zaščito, pridejo v stik z organi tretje države; |
| --- | --- |

95.

je zaskrbljen nad težnjo, da se mejni pregledi opravljajo vse dlje in dlje od geografskih meja Unije, zaradi česar je težko nadzirati, kaj se dogaja, ko osebe, ki želijo pridobiti status beguncev ali ki potrebujejo mednarodno zaščito, pridejo v stik z organi tretje države;

| 96. | poziva Komisijo in še posebej Svet, naj hitro in ambiciozno spodbudita v prihodnost usmerjeno evropsko strategijo na področju azila, in sicer v izvajanje druge faze, vključno z revizijo Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (15), pa tudi Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali apatridi, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (16), ter oblikovanjem evropske podporne pisarne za azil; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo in še posebej Svet, naj hitro in ambiciozno spodbudita v prihodnost usmerjeno evropsko strategijo na področju azila, in sicer v izvajanje druge faze, vključno z revizijo Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (15), pa tudi Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali apatridi, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (16), ter oblikovanjem evropske podporne pisarne za azil;

Sprejem

| 97. | Komisijo poziva, da še naprej strogo ocenjuje prenos direktive o sprejemu, da če Direktiva Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (17) ne bila prenesena ali bi bila prenesena le delno, številne države članice ne bi izvajale praks, kjer se ne bi dosegali minimalni standardi, ki jih določa direktiva; |
| --- | --- |

97.

Komisijo poziva, da še naprej strogo ocenjuje prenos direktive o sprejemu, da če Direktiva Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (17) ne bila prenesena ali bi bila prenesena le delno, številne države članice ne bi izvajale praks, kjer se ne bi dosegali minimalni standardi, ki jih določa direktiva;

| 98. | opozarja, da morajo biti tudi migranti, ki ne oddajo prošnje za azil, sprejeti v posebnih in ustreznih prostorih, kjer se lahko s pomočjo tolmačev in posebej usposobljenih kulturnih mediatorjev seznanijo s svojimi pravicami in z možnostmi, ki jih ponujajo zakonodaja države gostiteljice, pravo Skupnosti in mednarodnimi konvencije; |
| --- | --- |

98.

opozarja, da morajo biti tudi migranti, ki ne oddajo prošnje za azil, sprejeti v posebnih in ustreznih prostorih, kjer se lahko s pomočjo tolmačev in posebej usposobljenih kulturnih mediatorjev seznanijo s svojimi pravicami in z možnostmi, ki jih ponujajo zakonodaja države gostiteljice, pravo Skupnosti in mednarodnimi konvencije;

Otroci migrantov, prosilcev za azil in beguncev

| 99. | poziva, naj se posebna pozornost nameni položaju otrok beguncev, prosilcev za azil in migrantov, in otrok, katerih starši so prosilci za azil, begunci ali osebe brez dokumentov, da bi vsem otrokom omogočili polno uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka, med katerimi je tudi pravica do nediskriminacije, pri čemer je treba pri vseh ukrepih na prvem mestu kar najbolj upoštevati interes otroka, pa tudi priznati pomembno vlogo in odgovornost staršev; opozarja na razvoj dvotirnega izobraževalnega sistema v nekaterih državah članicah in poudarja, da različne vrste oskrbe in pomoči za otroke državljanov in otroke nedržavljanov ne bi smele biti diskriminatorne niti trajne ter bi jih bilo treba utemeljiti z zagotavljanjem boljšega izobraževanja za vse otroke, tudi v jezikih države gostiteljice; |
| --- | --- |

99.

poziva, naj se posebna pozornost nameni položaju otrok beguncev, prosilcev za azil in migrantov, in otrok, katerih starši so prosilci za azil, begunci ali osebe brez dokumentov, da bi vsem otrokom omogočili polno uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka, med katerimi je tudi pravica do nediskriminacije, pri čemer je treba pri vseh ukrepih na prvem mestu kar najbolj upoštevati interes otroka, pa tudi priznati pomembno vlogo in odgovornost staršev; opozarja na razvoj dvotirnega izobraževalnega sistema v nekaterih državah članicah in poudarja, da različne vrste oskrbe in pomoči za otroke državljanov in otroke nedržavljanov ne bi smele biti diskriminatorne niti trajne ter bi jih bilo treba utemeljiti z zagotavljanjem boljšega izobraževanja za vse otroke, tudi v jezikih države gostiteljice;

| 100. | poziva, naj se nameni posebna pozornost mladoletnim osebam brez spremstva in tistim, ki so bile na poti do ozemlja Unije po nezakonitih poteh priseljevanja ločene od staršev, ter poudarja, da so jim države članice dolžne zagotoviti pomoč in posebno zaščito; poziva lokalne, regionalne in nacionalne organe ter evropske institucije, naj tesno sodelujejo za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja in izkoriščanja, brez odlašanja imenujejo njihovega skrbnika, jim nudijo pravno pomoč, poskušajo najti njihovo družino in izboljšajo pogoje njihovega sprejema z nudenjem ustreznega bivališča ter olajšanim dostopom do zdravstvenih storitev, izobraževanja in usposabljanja, še posebej pri učenju uradnega jezika države gostiteljice, poklicnem usposabljanju in popolni vključitvi v šolski sistem; |
| --- | --- |

100.

poziva, naj se nameni posebna pozornost mladoletnim osebam brez spremstva in tistim, ki so bile na poti do ozemlja Unije po nezakonitih poteh priseljevanja ločene od staršev, ter poudarja, da so jim države članice dolžne zagotoviti pomoč in posebno zaščito; poziva lokalne, regionalne in nacionalne organe ter evropske institucije, naj tesno sodelujejo za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja in izkoriščanja, brez odlašanja imenujejo njihovega skrbnika, jim nudijo pravno pomoč, poskušajo najti njihovo družino in izboljšajo pogoje njihovega sprejema z nudenjem ustreznega bivališča ter olajšanim dostopom do zdravstvenih storitev, izobraževanja in usposabljanja, še posebej pri učenju uradnega jezika države gostiteljice, poklicnem usposabljanju in popolni vključitvi v šolski sistem;

| 101. | opozarja, da upravno pridržanje otrok ni dovoljeno in da se lahko otroke, ki jih spremlja družina, pridrži le v izjemnih primerih za najkrajši možni čas in le, če je to v njihovem interesu, v skladu s členoma 3 in 37(b) Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka; |
| --- | --- |

101.

opozarja, da upravno pridržanje otrok ni dovoljeno in da se lahko otroke, ki jih spremlja družina, pridrži le v izjemnih primerih za najkrajši možni čas in le, če je to v njihovem interesu, v skladu s členoma 3 in 37(b) Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka;

Vključevanje

| 102. | poziva k večji meri usklajevanja nacionalnih politik za vključevanje državljanov tretjih držav v družbo in pobude EU na tem področju; poudarja, da bi morala skupna temeljna načela za skladen evropski okvir na tem področju zagotavljati, da bi politika vključevanja zajemala, vendar tudi presegala politiko nediskriminacije ter da bi zajela vrsto področij, na primer zaposlovanje, izobraževanje in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

102.

poziva k večji meri usklajevanja nacionalnih politik za vključevanje državljanov tretjih držav v družbo in pobude EU na tem področju; poudarja, da bi morala skupna temeljna načela za skladen evropski okvir na tem področju zagotavljati, da bi politika vključevanja zajemala, vendar tudi presegala politiko nediskriminacije ter da bi zajela vrsto področij, na primer zaposlovanje, izobraževanje in poklicno usposabljanje;

| 103. | poziva k razvoju programov vključevanja in medkulturnega dialoga, ki bi bili zaradi priseljevanja po širitvi namenjeni preprečevanju možnih trenj med migranti znotraj skupnosti in v odnosih z avtohtonimi skupnostmi; |
| --- | --- |

103.

poziva k razvoju programov vključevanja in medkulturnega dialoga, ki bi bili zaradi priseljevanja po širitvi namenjeni preprečevanju možnih trenj med migranti znotraj skupnosti in v odnosih z avtohtonimi skupnostmi;

| 104. | meni, da je za priseljenske manjšine najbolj nujno, da se čim hitreje vključijo v družbo države, kjer živijo, pri čemer mora vladati ozračje vzajemnosti; meni, da je treba tudi vsem osebam, ki so rojene v državi članici in v njej živijo, priznati državljanske pravice; je prepričan, da bi pravica rezidentov za daljši čas, da sodelujejo na evropskih in lokalnih volitvah, spodbudila socialno in politično vključevanje; |
| --- | --- |

104.

meni, da je za priseljenske manjšine najbolj nujno, da se čim hitreje vključijo v družbo države, kjer živijo, pri čemer mora vladati ozračje vzajemnosti; meni, da je treba tudi vsem osebam, ki so rojene v državi članici in v njej živijo, priznati državljanske pravice; je prepričan, da bi pravica rezidentov za daljši čas, da sodelujejo na evropskih in lokalnih volitvah, spodbudila socialno in politično vključevanje;

| 105. | je zaskrbljen, ker pomanjkanje učinkovitih politik vključevanja povzroča izključenost več sto tisoč tujcev in oseb brez državljanstva iz poklicnega, družbenega in političnega življenja, kar spodkopava tudi cilj EU, da bi povečala mobilnost delovne sile za večjo konkurenčnost in gospodarsko blaginjo; priznava tveganje, da je oseba z izključitvijo potisnjena v ranljiv položaj, s čimer se omogočijo radikalizacija, trgovina in druge oblike izkoriščanja; |
| --- | --- |

105.

je zaskrbljen, ker pomanjkanje učinkovitih politik vključevanja povzroča izključenost več sto tisoč tujcev in oseb brez državljanstva iz poklicnega, družbenega in političnega življenja, kar spodkopava tudi cilj EU, da bi povečala mobilnost delovne sile za večjo konkurenčnost in gospodarsko blaginjo; priznava tveganje, da je oseba z izključitvijo potisnjena v ranljiv položaj, s čimer se omogočijo radikalizacija, trgovina in druge oblike izkoriščanja;

Vračanje

| 106. | vztraja pri dejstvu, da se lahko osebe pošlje nazaj v njihovo državo le po pravični in popolni obravnavi njihove prošnje; meni, da države članice v primeru nemogoče ali nehumane vrnitve zaradi kritičnih razmer na področju človekovih pravic v državi izvora v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice osebe ne bi smele vrniti v državo izvora; |
| --- | --- |

106.

vztraja pri dejstvu, da se lahko osebe pošlje nazaj v njihovo državo le po pravični in popolni obravnavi njihove prošnje; meni, da države članice v primeru nemogoče ali nehumane vrnitve zaradi kritičnih razmer na področju človekovih pravic v državi izvora v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice osebe ne bi smele vrniti v državo izvora;

| 107. | poziva države članice, naj spremljajo bivalne razmere in vključevanje oseb, ki so bile vrnjene v države izvora in tranzita, ter naj sprejmejo ukrepe, da bo tem osebam ponujena ustrezna pomoč; |
| --- | --- |

107.

poziva države članice, naj spremljajo bivalne razmere in vključevanje oseb, ki so bile vrnjene v države izvora in tranzita, ter naj sprejmejo ukrepe, da bo tem osebam ponujena ustrezna pomoč;

Pridržanje in sporazumi o ponovnem sprejemu

| 108. | je zaskrbljen, da se je v zadnjih letih število centrov za pridržanje tujcev v državah članicah in na njihovih mejah povečalo; na osnovi številnih poročil, vključno s poročili delegacij odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki pričajo o pogostih kršitvah človekovih pravic, poziva, naj se sprejmejo naslednji ukrepi:






  — | zagotovitev dostopa nevladnih organizacij, specializiranih za varstvo temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil, tako da bo njihova prisotnost v centrih za pridržanje temeljila na zakonodaji in ne bo odvisna le od dobre volje; |
| --- | --- | --- |

108.

je zaskrbljen, da se je v zadnjih letih število centrov za pridržanje tujcev v državah članicah in na njihovih mejah povečalo; na osnovi številnih poročil, vključno s poročili delegacij odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki pričajo o pogostih kršitvah človekovih pravic, poziva, naj se sprejmejo naslednji ukrepi:

—

zagotovitev dostopa nevladnih organizacij, specializiranih za varstvo temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil, tako da bo njihova prisotnost v centrih za pridržanje temeljila na zakonodaji in ne bo odvisna le od dobre volje;

| — | ustanovitev neodvisnega nadzornega organa na evropski ravni, ki bo odgovoren za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic v centrih za pridržanje; |
| --- | --- |

—

ustanovitev neodvisnega nadzornega organa na evropski ravni, ki bo odgovoren za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic v centrih za pridržanje;

| — | poziv Agenciji za temeljne pravice, naj letno pripravlja poročilo, v katerem bo analizirala položaj oseb v centrih za pridržanje, za katere so pristojne države članice, zunaj ali znotraj njihovih meja, ter ga predloži Parlamentu; |
| --- | --- |

—

poziv Agenciji za temeljne pravice, naj letno pripravlja poročilo, v katerem bo analizirala položaj oseb v centrih za pridržanje, za katere so pristojne države članice, zunaj ali znotraj njihovih meja, ter ga predloži Parlamentu;

| 109. | je zaskrbljen, ker so od leta 2002 klavzule o ponovnem sprejemu vključene v večino dvostranskih sporazumov, sklenjenih med EU in tretjimi državami, vključno s trgovinskimi sporazumi, zaradi česar prihaja do vse večjega zunanjega izvajanja politike priseljevanja Evropske unije, za katero je značilen nezadosten parlamentarni nadzor na evropski in nacionalni ravni; zato poziva Komisijo in Svet, naj v zgodnji fazi pogajanj o tovrstnih sporazumih vključita Parlament in mu redno poročata o številu oseb, ki so izgnane iz Evropske unije na podlagi teh klavzul; |
| --- | --- |

109.

je zaskrbljen, ker so od leta 2002 klavzule o ponovnem sprejemu vključene v večino dvostranskih sporazumov, sklenjenih med EU in tretjimi državami, vključno s trgovinskimi sporazumi, zaradi česar prihaja do vse večjega zunanjega izvajanja politike priseljevanja Evropske unije, za katero je značilen nezadosten parlamentarni nadzor na evropski in nacionalni ravni; zato poziva Komisijo in Svet, naj v zgodnji fazi pogajanj o tovrstnih sporazumih vključita Parlament in mu redno poročata o številu oseb, ki so izgnane iz Evropske unije na podlagi teh klavzul;

Svoboda izražanja

| 110. | pozdravlja svobodo izražanja kot eno temeljnih vrednot Evropske unije; meni, da se mora izvajati v okviru zakonodaje in z osebno odgovornostjo ter temeljiti na spoštovanju pravic drugih; |
| --- | --- |

110.

pozdravlja svobodo izražanja kot eno temeljnih vrednot Evropske unije; meni, da se mora izvajati v okviru zakonodaje in z osebno odgovornostjo ter temeljiti na spoštovanju pravic drugih;

| 111. | pozdravlja na splošno zadovoljive razmere glede svobode tiska v državah članicah, saj se je vseh 27 držav članic uvrstilo na prvih 56 mest svetovne lestvice o svobodi tiska za leto 2007, ki jo je pripravila organizacija Novinarji brez meja; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja na splošno zadovoljive razmere glede svobode tiska v državah članicah, saj se je vseh 27 držav članic uvrstilo na prvih 56 mest svetovne lestvice o svobodi tiska za leto 2007, ki jo je pripravila organizacija Novinarji brez meja;

| 112. | poziva države članice, ki so v zadnjih letih uporabile svoje pravosodne institucije za kršitev pravic novinarjev glede zaupnosti njihovih virov, pa tudi pravice novinarjev in urednikov do objavljanja informacij, ali nameravajo v tem smislu spremeniti svojo zakonodajo, naj izboljšajo svojo zakonodajo in prakse ter jih uskladijo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 27. marca 1996 in priporočilom Odbora ministrov Sveta Evrope o pravicah novinarjev glede nerazkritja svojih virov informacij (18), saj je kršitev te pravice danes največja grožnja novinarski svobodi izražanja v EU in se to v zadnjih letih ni bistveno izboljšalo; |
| --- | --- |

112.

poziva države članice, ki so v zadnjih letih uporabile svoje pravosodne institucije za kršitev pravic novinarjev glede zaupnosti njihovih virov, pa tudi pravice novinarjev in urednikov do objavljanja informacij, ali nameravajo v tem smislu spremeniti svojo zakonodajo, naj izboljšajo svojo zakonodajo in prakse ter jih uskladijo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 27. marca 1996 in priporočilom Odbora ministrov Sveta Evrope o pravicah novinarjev glede nerazkritja svojih virov informacij (18), saj je kršitev te pravice danes največja grožnja novinarski svobodi izražanja v EU in se to v zadnjih letih ni bistveno izboljšalo;

| 113. | meni, da sta svoboda izražanja in svoboda tiska splošni človekovi pravici, ki ju ne sme ogrožati noben posameznik ali skupina, ki bi se čutila napadena zaradi nečesa, kar je bilo napisano ali povedano; obenem poudarja, da je treba na sodiščih zagotoviti pravico do odškodnine v primeru napačne novice ali obrekovanja v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

113.

meni, da sta svoboda izražanja in svoboda tiska splošni človekovi pravici, ki ju ne sme ogrožati noben posameznik ali skupina, ki bi se čutila napadena zaradi nečesa, kar je bilo napisano ali povedano; obenem poudarja, da je treba na sodiščih zagotoviti pravico do odškodnine v primeru napačne novice ali obrekovanja v skladu z veljavno zakonodajo;

| 114. | meni, da bi se morala svoboda tiska vedno izvajati v mejah zakonodaje, vendar je obenem zaskrbljen, ker so nekateri poskusi v zadnjih letih, katerih namen je bil iz javne razprave izločiti nekatere teme, v medijih v več državah članicah povzročili neko obliko neuradne cenzure ali avtocenzure; |
| --- | --- |

114.

meni, da bi se morala svoboda tiska vedno izvajati v mejah zakonodaje, vendar je obenem zaskrbljen, ker so nekateri poskusi v zadnjih letih, katerih namen je bil iz javne razprave izločiti nekatere teme, v medijih v več državah članicah povzročili neko obliko neuradne cenzure ali avtocenzure;

Otrokove pravice

Nasilje, revščina in delo

| 115. | obsoja vsakršno nasilje nad otroki in vztraja zlasti pri tem, da se je treba bojevati proti vsem najpogostejšim oblikam nasilja, ki ga je mogoče najti v državah članicah: pedofilija, spolne zlorabe, nasilje v družini, telesno kaznovanje v šolah in različne oblike zlorab v institucijah; poziva k vzpostavitev varnih, zaupnih in dostopnih mehanizmov, ki bi otrokom v vseh državah članicah omogočili, da prijavijo nasilje, in da je o teh mehanizmih javnost dobro obveščena; |
| --- | --- |

115.

obsoja vsakršno nasilje nad otroki in vztraja zlasti pri tem, da se je treba bojevati proti vsem najpogostejšim oblikam nasilja, ki ga je mogoče najti v državah članicah: pedofilija, spolne zlorabe, nasilje v družini, telesno kaznovanje v šolah in različne oblike zlorab v institucijah; poziva k vzpostavitev varnih, zaupnih in dostopnih mehanizmov, ki bi otrokom v vseh državah članicah omogočili, da prijavijo nasilje, in da je o teh mehanizmih javnost dobro obveščena;

| 116. | poziva države članice, naj izvajajo učinkovite ukrepe za odpravo različnih oblik izkoriščanja otrok, vključno z izkoriščanjem za prostitucijo, produkcijo materiala z otroško pornografijo, trgovanjem z drogami, žeparstvom in beračenjem ter z drugimi oblikami izkoriščanja; |
| --- | --- |

116.

poziva države članice, naj izvajajo učinkovite ukrepe za odpravo različnih oblik izkoriščanja otrok, vključno z izkoriščanjem za prostitucijo, produkcijo materiala z otroško pornografijo, trgovanjem z drogami, žeparstvom in beračenjem ter z drugimi oblikami izkoriščanja;

| 117. | poziva države članice, naj končajo prakso neuradnih porok med mladoletniki, pogosto v rani mladosti; meni, da je takšno ravnanje oblika spolne zlorabe, ki škoduje otrokovemu razvoju in je vzrok za opustitev šolanja; |
| --- | --- |

117.

poziva države članice, naj končajo prakso neuradnih porok med mladoletniki, pogosto v rani mladosti; meni, da je takšno ravnanje oblika spolne zlorabe, ki škoduje otrokovemu razvoju in je vzrok za opustitev šolanja;

| 118. | poziva trinajst držav članic, ki nimajo ustrezne zakonodaje o telesnih kaznih, naj jih v skladu s študijo Združenih narodov o nasilju nad otroki iz leta 2006, v kateri je ta oblika opredeljena kot najpogostejša oblika nasilja nad otroki, popolnoma prepovedo; |
| --- | --- |

118.

poziva trinajst držav članic, ki nimajo ustrezne zakonodaje o telesnih kaznih, naj jih v skladu s študijo Združenih narodov o nasilju nad otroki iz leta 2006, v kateri je ta oblika opredeljena kot najpogostejša oblika nasilja nad otroki, popolnoma prepovedo;

| 119. | poudarja, da morajo vse politike, na ravni EU in na nacionalni ravni, težiti k odpravi dela otrok v vseh oblikah; meni, da je redno izobraževanje najboljši način za rešitev te težave, saj se na ta način zlorabe preprečujejo, obenem pa se prekine začarani krog nepismenosti in revščine; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da morajo vse politike, na ravni EU in na nacionalni ravni, težiti k odpravi dela otrok v vseh oblikah; meni, da je redno izobraževanje najboljši način za rešitev te težave, saj se na ta način zlorabe preprečujejo, obenem pa se prekine začarani krog nepismenosti in revščine;

| 120. | opaža, da v nekaterih državah članicah na tisoče otrok na podeželskih in mestnih območjih opravlja najslabša dela, zato poziva države članice, naj se odločno spopadejo s to težavo s strogim izvajanjem nacionalne zakonodaje ter organizacijo nacionalnih izobraževalnih kampanj za otroke in starše; |
| --- | --- |

120.

opaža, da v nekaterih državah članicah na tisoče otrok na podeželskih in mestnih območjih opravlja najslabša dela, zato poziva države članice, naj se odločno spopadejo s to težavo s strogim izvajanjem nacionalne zakonodaje ter organizacijo nacionalnih izobraževalnih kampanj za otroke in starše;

| 121. | opozarja, da okoli 20 % otrok v EU živi pod pragom revščine ter da najranljivejši med njimi prihajajo iz enostarševskih družin in/ali imajo starše, rojene v tujini; zato vztraja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za dostop do pravic, osredotočenih na potrebe otrok, vključno z ukrepi za podporo družinam, in poziva države članice, zlasti tiste, kjer je stopnja revščine med najvišjimi, naj si zastavijo ambiciozne in uresničljive cilje za zmanjšanje revščine otrok in njihovih družin; |
| --- | --- |

121.

opozarja, da okoli 20 % otrok v EU živi pod pragom revščine ter da najranljivejši med njimi prihajajo iz enostarševskih družin in/ali imajo starše, rojene v tujini; zato vztraja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za dostop do pravic, osredotočenih na potrebe otrok, vključno z ukrepi za podporo družinam, in poziva države članice, zlasti tiste, kjer je stopnja revščine med najvišjimi, naj si zastavijo ambiciozne in uresničljive cilje za zmanjšanje revščine otrok in njihovih družin;

| 122. | poziva Komisijo, naj skuša vključiti različne strategije, kjer bodo posebej obravnavani revščina otrok in njihovih družin, brezposelnost mladih in socialno vključevanje manjšin, v vse ustrezne razvojne strategije, vključno s strateškimi dokumenti in usmeritvenimi programi za zmanjševanje revščine; poziva države članice, naj učinkovito ukrepajo proti trgovini z otroki z večjim čezmejnim sodelovanjem, zagotavljanjem posebnega usposabljanja in izvajanjem temu namenjenih pravnih standardov; |
| --- | --- |

122.

poziva Komisijo, naj skuša vključiti različne strategije, kjer bodo posebej obravnavani revščina otrok in njihovih družin, brezposelnost mladih in socialno vključevanje manjšin, v vse ustrezne razvojne strategije, vključno s strateškimi dokumenti in usmeritvenimi programi za zmanjševanje revščine; poziva države članice, naj učinkovito ukrepajo proti trgovini z otroki z večjim čezmejnim sodelovanjem, zagotavljanjem posebnega usposabljanja in izvajanjem temu namenjenih pravnih standardov;

| 123. | poudarja, da je zaščita otrok pomembna; meni, da bi bilo treba celovito izvajati in še dodatno razvijati pobude v zvezi s strategijo EU o otrokovih pravicah, na primer spletne strani, ki bi bile v celoti posvečene otroškim zadevam, posebno pomoč, telefone za klic v sili in proračunska sredstva za programe EU, namenjene otrokom; |
| --- | --- |

123.

poudarja, da je zaščita otrok pomembna; meni, da bi bilo treba celovito izvajati in še dodatno razvijati pobude v zvezi s strategijo EU o otrokovih pravicah, na primer spletne strani, ki bi bile v celoti posvečene otroškim zadevam, posebno pomoč, telefone za klic v sili in proračunska sredstva za programe EU, namenjene otrokom;

Diskriminacija

| 124. | poziva Komisijo in države članice, da posebno pozornost namenijo diskriminaciji mladih in otrok, ki se pogosto kaže v različnih oblikah ter ki zadeva zlasti otroke, ki živijo v revščini, otroke z ulice in mlade, ki pripadajo etničnim manjšinam in skupinam priseljencev, ter invalidne otroke in mlade, ter ki pogosto vodi onemogočen dostop do izobraževanja in do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

124.

poziva Komisijo in države članice, da posebno pozornost namenijo diskriminaciji mladih in otrok, ki se pogosto kaže v različnih oblikah ter ki zadeva zlasti otroke, ki živijo v revščini, otroke z ulice in mlade, ki pripadajo etničnim manjšinam in skupinam priseljencev, ter invalidne otroke in mlade, ter ki pogosto vodi onemogočen dostop do izobraževanja in do zdravstvenih storitev;

| 125. | poziva, da se za romske otroke, zlasti – vendar ne izključno – v državah članicah, kjer so Romi velika etnična manjšina, uporabijo posebni ukrepi, da se odpravijo diskriminacija, ločevanje, socialna izključenost in izključenost iz šole, katerih žrtve so pogosto romski otroci; poziva zlasti države članice, naj si prizadevajo odpraviti preveliko in neupravičeno vključevanje romskih otrok v ustanove za duševno prizadete, naj organizirajo kampanje za spodbujanje šolanja ter si prizadevajo za to, da se številnim romskim otrokom ne bi zavrnila prošnja za osebno izkaznico; |
| --- | --- |

125.

poziva, da se za romske otroke, zlasti – vendar ne izključno – v državah članicah, kjer so Romi velika etnična manjšina, uporabijo posebni ukrepi, da se odpravijo diskriminacija, ločevanje, socialna izključenost in izključenost iz šole, katerih žrtve so pogosto romski otroci; poziva zlasti države članice, naj si prizadevajo odpraviti preveliko in neupravičeno vključevanje romskih otrok v ustanove za duševno prizadete, naj organizirajo kampanje za spodbujanje šolanja ter si prizadevajo za to, da se številnim romskim otrokom ne bi zavrnila prošnja za osebno izkaznico;

| 126. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito vključevanje prikrajšanih in socialno izključenih otrok v izobraževalne sisteme že v najmlajših letih ter spodbujajo izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

126.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito vključevanje prikrajšanih in socialno izključenih otrok v izobraževalne sisteme že v najmlajših letih ter spodbujajo izmenjavo najboljših praks;

| 127. | poziva države članice k boju proti diskriminaciji v izobraževanju, kot je denimo segregacija romskih otrok v šolah, v skladu z nedavno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v tej zadevi (19); |
| --- | --- |

127.

poziva države članice k boju proti diskriminaciji v izobraževanju, kot je denimo segregacija romskih otrok v šolah, v skladu z nedavno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v tej zadevi (19);

Pravosodje za mlade

| 128. | meni, da se mora pridržanje mladoletnih prestopnikov uporabiti le kot ukrep v skrajni sili in za čim krajše obdobje, zato poziva, naj se za mladoletnike namesto pridržanja določijo druge možnosti; vztraja, naj se izvajajo ukrepi za prevzgojo, na primer javna dela, s čimer se zagotovi ponovno vključevanje teh oseb v družbo in delovno okolje; |
| --- | --- |

128.

meni, da se mora pridržanje mladoletnih prestopnikov uporabiti le kot ukrep v skrajni sili in za čim krajše obdobje, zato poziva, naj se za mladoletnike namesto pridržanja določijo druge možnosti; vztraja, naj se izvajajo ukrepi za prevzgojo, na primer javna dela, s čimer se zagotovi ponovno vključevanje teh oseb v družbo in delovno okolje;

| 129. | ugotavlja, da starost, ko oseba postane kazensko odgovorna, ni enaka v vseh državah članicah, in je zaskrbljen, ker je v nekaterih državah članicah običajno, da se otrokom sodi kot odraslim, v drugih pa so sodišča za mladoletnike zaprta; poziva države članice, naj uskladijo svoje pravosodne sisteme, da se nobenemu otroku ne bo sodilo kot odraslemu; |
| --- | --- |

129.

ugotavlja, da starost, ko oseba postane kazensko odgovorna, ni enaka v vseh državah članicah, in je zaskrbljen, ker je v nekaterih državah članicah običajno, da se otrokom sodi kot odraslim, v drugih pa so sodišča za mladoletnike zaprta; poziva države članice, naj uskladijo svoje pravosodne sisteme, da se nobenemu otroku ne bo sodilo kot odraslemu;

| 130. | poziva vse države članice, naj zagotovijo učinkovito in neodvisno zastopanje otrok v vseh sodnih in podobnih postopkih, ki jih zadevajo, ter da se jim določi začasni zastopnik, če jih ne more zastopati noben član družine; poudarja, da bi morali organi obvestiti vse otroke, vključno s tistimi, ki so v sodnih skrbstvenih ustanovah, o mehanizmih za pritožbe; |
| --- | --- |

130.

poziva vse države članice, naj zagotovijo učinkovito in neodvisno zastopanje otrok v vseh sodnih in podobnih postopkih, ki jih zadevajo, ter da se jim določi začasni zastopnik, če jih ne more zastopati noben član družine; poudarja, da bi morali organi obvestiti vse otroke, vključno s tistimi, ki so v sodnih skrbstvenih ustanovah, o mehanizmih za pritožbe;

Pomoč otrokom

| 131. | poziva države članice, naj v družinah zagotovijo pravice otrok in poiščejo učinkovite rešitve, da ne pride do ločevanja staršev in otrok ter zapuščanja otrok; prav tako poziva države članice, naj se odmaknejo od politike velikih institucij, in namesto tega prenovijo, razvijejo in okrepijo druge učinkovite izobraževalne strukture, ki temeljijo na družini in skupnosti; poziva države članice, naj v primeru oddaje zagotovijo sredstva, ki bodo otrokom omogočila vrnitev k svojim družinam; |
| --- | --- |

131.

poziva države članice, naj v družinah zagotovijo pravice otrok in poiščejo učinkovite rešitve, da ne pride do ločevanja staršev in otrok ter zapuščanja otrok; prav tako poziva države članice, naj se odmaknejo od politike velikih institucij, in namesto tega prenovijo, razvijejo in okrepijo druge učinkovite izobraževalne strukture, ki temeljijo na družini in skupnosti; poziva države članice, naj v primeru oddaje zagotovijo sredstva, ki bodo otrokom omogočila vrnitev k svojim družinam;

| 132. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovljena kakovost struktur za oskrbo otrok, vključno s stalnim strokovnim izpopolnjevanjem, dobrimi delovnimi pogoji in dostojno plačo za tiste, ki se poklicno ukvarjajo z otroki; poudarja, da takšne strukture in njihovo osebje otrokom zagotavljajo trdne temelje za prihodnost, koristne pa so tudi za starše, zlasti za tiste z velikimi delovnimi obremenitvami ali za enostarševske družine, ter zagotavljajo tudi drugo možnost za otroke z nezadostnimi ali neobstoječimi družinskimi strukturami; |
| --- | --- |

132.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovljena kakovost struktur za oskrbo otrok, vključno s stalnim strokovnim izpopolnjevanjem, dobrimi delovnimi pogoji in dostojno plačo za tiste, ki se poklicno ukvarjajo z otroki; poudarja, da takšne strukture in njihovo osebje otrokom zagotavljajo trdne temelje za prihodnost, koristne pa so tudi za starše, zlasti za tiste z velikimi delovnimi obremenitvami ali za enostarševske družine, ter zagotavljajo tudi drugo možnost za otroke z nezadostnimi ali neobstoječimi družinskimi strukturami;

Udeležba

| 133. | opozarja, da imajo otroci pravico izraziti svoje mnenje glede na svojo starost in zrelost, ter da jim je treba omogočiti pripadnost skupini otrok ali združenju, kjer lahko srečujejo druge otroke in se v tem okviru izražajo; zato poziva države članice in lokalne organe, naj spodbujajo projekte, ki bi otrokom omogočili, da se na ta način izražajo, v okviru lokalnih otroških svetov in parlamentov, pri čemer je treba zagotoviti, da lahko sodelujejo tudi najbolj izključeni otroci ter da so otroci o teh dejavnostih dobro obveščeni; |
| --- | --- |

133.

opozarja, da imajo otroci pravico izraziti svoje mnenje glede na svojo starost in zrelost, ter da jim je treba omogočiti pripadnost skupini otrok ali združenju, kjer lahko srečujejo druge otroke in se v tem okviru izražajo; zato poziva države članice in lokalne organe, naj spodbujajo projekte, ki bi otrokom omogočili, da se na ta način izražajo, v okviru lokalnih otroških svetov in parlamentov, pri čemer je treba zagotoviti, da lahko sodelujejo tudi najbolj izključeni otroci ter da so otroci o teh dejavnostih dobro obveščeni;

| 134. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija vzpostavila forum, ki združuje predstavnike evropskih institucij ter nacionalne in mednarodne organizacije, ki delajo na področju otrokovih pravic; meni, da bi moralo biti sodelovanje otrok eden glavnih ciljev foruma, zato poziva Komisijo, da zagotovi sodelovanje otrok na vseh stopnjah dejavnosti tega foruma; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija vzpostavila forum, ki združuje predstavnike evropskih institucij ter nacionalne in mednarodne organizacije, ki delajo na področju otrokovih pravic; meni, da bi moralo biti sodelovanje otrok eden glavnih ciljev foruma, zato poziva Komisijo, da zagotovi sodelovanje otrok na vseh stopnjah dejavnosti tega foruma;

| 135. | meni, da je pomembno, da so otroci na dostopen način in z ustreznimi sredstvi obveščeni o svojih pravicah; poziva Komisijo, naj razvije učinkovita sredstva za komunikacijo, ki bodo okrepila ozaveščenost otrok o njihovih pravicah, o položaju otrok v državah članicah in dejavnostih EU na tem področju; |
| --- | --- |

135.

meni, da je pomembno, da so otroci na dostopen način in z ustreznimi sredstvi obveščeni o svojih pravicah; poziva Komisijo, naj razvije učinkovita sredstva za komunikacijo, ki bodo okrepila ozaveščenost otrok o njihovih pravicah, o položaju otrok v državah članicah in dejavnostih EU na tem področju;

Socialne pravice

| 136. | meni, da se je proti revščini in socialni izključenosti mogoče boriti le z zagotavljanjem vseh temeljnih pravic, tudi gospodarskih in socialnih, za vse; zato pozdravlja odločitev, da leto 2010 postane Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj zastavijo ambiciozne cilje na tem področju in jih uresničujejo; |
| --- | --- |

136.

meni, da se je proti revščini in socialni izključenosti mogoče boriti le z zagotavljanjem vseh temeljnih pravic, tudi gospodarskih in socialnih, za vse; zato pozdravlja odločitev, da leto 2010 postane Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj zastavijo ambiciozne cilje na tem področju in jih uresničujejo;

| 137. | poudarja, da obstaja skupek nedeljivih in soodvisnih temeljnih pravic, do katerih morajo imeti vsi ljudje zagotovljen resničen dostop; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da obstaja skupek nedeljivih in soodvisnih temeljnih pravic, do katerih morajo imeti vsi ljudje zagotovljen resničen dostop;

Revščina

| 138. | poudarja, da člen 30 revidirane Evropske socialne listine vključuje pravico do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, ter poziva države članice naj jo ratificirajo; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da člen 30 revidirane Evropske socialne listine vključuje pravico do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, ter poziva države članice naj jo ratificirajo;

| 139. | poudarja, da je treba priznati vse večji pomen politikam „dejavnega vključevanja“ oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da je treba priznati vse večji pomen politikam „dejavnega vključevanja“ oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela;

| 140. | poudarja, da sta skrajna revščina in socialna izključenost kršenje temeljnih pravic kot celote; |
| --- | --- |

140.

poudarja, da sta skrajna revščina in socialna izključenost kršenje temeljnih pravic kot celote;

| 141. | upa, da bodo socialna razsežnost in temeljne pravice resnično vključene v vse politike EU; |
| --- | --- |

141.

upa, da bodo socialna razsežnost in temeljne pravice resnično vključene v vse politike EU;

| 142. | se zavzema za trajnosten socialen razvojni model, skladen s pristopom, ki temelji na socialnih pravicah in katerega namen je zlasti večja socialna kohezija; |
| --- | --- |

142.

se zavzema za trajnosten socialen razvojni model, skladen s pristopom, ki temelji na socialnih pravicah in katerega namen je zlasti večja socialna kohezija;

| 143. | opominja, da je v členih 34 in 36 Listine o temeljnih pravicah priznana pravica dostopa do socialne varnosti in socialnih služb ter dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena; poziva države članice, naj vsem državljanom, tudi najbolj ranljivim, omogočijo dostop do teh pravic; |
| --- | --- |

143.

opominja, da je v členih 34 in 36 Listine o temeljnih pravicah priznana pravica dostopa do socialne varnosti in socialnih služb ter dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena; poziva države članice, naj vsem državljanom, tudi najbolj ranljivim, omogočijo dostop do teh pravic;

| 144. | opozarja, da mora boj proti revščini potekati v sodelovanju z najbolj prikrajšanimi skupinami prebivalstva, ki jih to najbolj zadeva ter ki lahko iz lastnih izkušenj povedo o posledicah onemogočenega dostopa do pravic in predlagajo morebitne rešitve; upa, da se bo čim prej vzpostavila participativna demokracija, kjer bo posebna pozornost namenjena sodelovanju oseb, ki se spopadajo z revščino, izključenostjo, diskriminacijo in neenakostjo; |
| --- | --- |

144.

opozarja, da mora boj proti revščini potekati v sodelovanju z najbolj prikrajšanimi skupinami prebivalstva, ki jih to najbolj zadeva ter ki lahko iz lastnih izkušenj povedo o posledicah onemogočenega dostopa do pravic in predlagajo morebitne rešitve; upa, da se bo čim prej vzpostavila participativna demokracija, kjer bo posebna pozornost namenjena sodelovanju oseb, ki se spopadajo z revščino, izključenostjo, diskriminacijo in neenakostjo;

Brezdomstvo

| 145. | poziva Komisijo, naj oblikuje okvirno evropsko opredelitev brezdomstva, zbere primerljive in zanesljive statistične podatke ter vsako leto poroča o sprejetih ukrepih in napredku v državah članicah pri odpravljanju brezdomstva; |
| --- | --- |

145.

poziva Komisijo, naj oblikuje okvirno evropsko opredelitev brezdomstva, zbere primerljive in zanesljive statistične podatke ter vsako leto poroča o sprejetih ukrepih in napredku v državah članicah pri odpravljanju brezdomstva;

| 146. | poziva države članice, naj kot del širše strategije glede brezdomstva pripravijo „načrte za nujno ukrepanje v zimskih razmerah“; |
| --- | --- |

146.

poziva države članice, naj kot del širše strategije glede brezdomstva pripravijo „načrte za nujno ukrepanje v zimskih razmerah“;

Nastanitev

| 147. | opominja, da je v členu 34(3) Listine o temeljnih pravicah priznana pravica do socialne pomoči in pomoči za nastanitev za vse, ki nimajo dovolj sredstev, da bi se spopadali s socialno izključenostjo in revščino; zato poziva države članice, naj zagotovijo dostop do ustreznih stanovanj; |
| --- | --- |

147.

opominja, da je v členu 34(3) Listine o temeljnih pravicah priznana pravica do socialne pomoči in pomoči za nastanitev za vse, ki nimajo dovolj sredstev, da bi se spopadali s socialno izključenostjo in revščino; zato poziva države članice, naj zagotovijo dostop do ustreznih stanovanj;

| 148. | opozarja na ugotovitve in načela v poročilu komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o dostojni nastanitvi (20); |
| --- | --- |

148.

opozarja na ugotovitve in načela v poročilu komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o dostojni nastanitvi (20);

Zdravstvo

| 149. | opominja, da sta v členu 35 Listine o temeljnih pravicah vsakomur priznani pravica do dostopa do preventivnega zdravstvenega varstva in pravica do zdravniške oskrbe; poziva države članice, naj zagotovijo dostop do ustreznega zdravstvenega varstva zlasti tistim, ki imajo nizke prihodke in katerih zdravstveno stanje zahteva dolgotrajno ali drago intenzivno oskrbo; |
| --- | --- |

149.

opominja, da sta v členu 35 Listine o temeljnih pravicah vsakomur priznani pravica do dostopa do preventivnega zdravstvenega varstva in pravica do zdravniške oskrbe; poziva države članice, naj zagotovijo dostop do ustreznega zdravstvenega varstva zlasti tistim, ki imajo nizke prihodke in katerih zdravstveno stanje zahteva dolgotrajno ali drago intenzivno oskrbo;

| 150. | poziva države članice in EU, naj zagotovijo, da bodo imele osebe, ki zlorabljajo narkotične snovi, poln dostop do specialističnih zdravstvenih storitev in zdravljenja z nadomestnimi snovmi, ter da ne bodo obravnavane kot storilci kaznivih dejanj le zaradi osebne rabe prepovedanih drog; |
| --- | --- |

150.

poziva države članice in EU, naj zagotovijo, da bodo imele osebe, ki zlorabljajo narkotične snovi, poln dostop do specialističnih zdravstvenih storitev in zdravljenja z nadomestnimi snovmi, ter da ne bodo obravnavane kot storilci kaznivih dejanj le zaradi osebne rabe prepovedanih drog;

Delavci

| 151. | vztraja, da je treba izboljšati preglednost trga dela tako, da bo vsako delo (za določen ali nedoločen čas, s polnim ali krajšim delovnim časom ali priložnostno) dostojno plačano in v zvezi s katerim se bodo v celoti spoštovale pravice delavcev; |
| --- | --- |

151.

vztraja, da je treba izboljšati preglednost trga dela tako, da bo vsako delo (za določen ali nedoločen čas, s polnim ali krajšim delovnim časom ali priložnostno) dostojno plačano in v zvezi s katerim se bodo v celoti spoštovale pravice delavcev;

| 152. | priznava, da nimajo vse države članice nacionalne zakonodaje, s katero bi bila določena minimalna plača; poziva, naj se oblikujejo instrumenti, ki bodo vsem omogočili dostop do dostojne plače, da bodo vsi delavci v Evropski uniji imeli plačo, ki jim bo omogočala dostojno življenje; |
| --- | --- |

152.

priznava, da nimajo vse države članice nacionalne zakonodaje, s katero bi bila določena minimalna plača; poziva, naj se oblikujejo instrumenti, ki bodo vsem omogočili dostop do dostojne plače, da bodo vsi delavci v Evropski uniji imeli plačo, ki jim bo omogočala dostojno življenje;

| 153. | poziva države članice in države kandidatke, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencije Mednarodne organizacije dela; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo Mednarodno organizacijo dela pri krepitvi njenega nadzornega sistema in mehanizmov; |
| --- | --- |

153.

poziva države članice in države kandidatke, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencije Mednarodne organizacije dela; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo Mednarodno organizacijo dela pri krepitvi njenega nadzornega sistema in mehanizmov;

| 154. | spodbuja podjetja, naj sprejmejo odgovorno, nediskriminacijsko kadrovsko politiko in politiko poklicnega razvoja, da se pospeši zaposlovanje žensk, mladih in prikrajšanih oseb; |
| --- | --- |

154.

spodbuja podjetja, naj sprejmejo odgovorno, nediskriminacijsko kadrovsko politiko in politiko poklicnega razvoja, da se pospeši zaposlovanje žensk, mladih in prikrajšanih oseb;

| 155. | opozarja, da je treba diskriminacijo razumeti tudi kot poseganje v štiri temeljne svoboščine – zlasti v pravico do svobodnega gibanja oseb – in da kot takšna ovira delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k reviziji mednarodnih določb, ki urejajo dostop do njihovih trgov dela, da bi odpravile s tem povezano razlikovanje med evropskimi državljani; |
| --- | --- |

155.

opozarja, da je treba diskriminacijo razumeti tudi kot poseganje v štiri temeljne svoboščine – zlasti v pravico do svobodnega gibanja oseb – in da kot takšna ovira delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k reviziji mednarodnih določb, ki urejajo dostop do njihovih trgov dela, da bi odpravile s tem povezano razlikovanje med evropskimi državljani;

| 156. | poziva države članice, naj revidirajo svojo zakonodajo in zagotovijo, da ponudnikov spolnih storitev ne bodo izkoriščale kriminalne združbe, da bodo zajamčene njihove temeljne pravice ter da bodo lahko dostopali do ustreznih socialnih in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

156.

poziva države članice, naj revidirajo svojo zakonodajo in zagotovijo, da ponudnikov spolnih storitev ne bodo izkoriščale kriminalne združbe, da bodo zajamčene njihove temeljne pravice ter da bodo lahko dostopali do ustreznih socialnih in zdravstvenih storitev;

| 157. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo socialno vključevanje oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela, in naj začnejo reševati težave „revnih delavcev“; meni, da bi tovrstne strategije morale omogočiti ustrezno ravnovesje med vprašanji glede pravičnih plač, usklajevanja dela in zasebnega življenja, dobrih delovnih pogojev, socialne zaščite, zaposlitvenih možnosti in varnosti zaposlitve; |
| --- | --- |

157.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo socialno vključevanje oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela, in naj začnejo reševati težave „revnih delavcev“; meni, da bi tovrstne strategije morale omogočiti ustrezno ravnovesje med vprašanji glede pravičnih plač, usklajevanja dela in zasebnega življenja, dobrih delovnih pogojev, socialne zaščite, zaposlitvenih možnosti in varnosti zaposlitve;

Neprijavljeni delavci

| 158. | poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Združenih narodov o pravicah delavcev migrantov (21) in opozarja, da večina delavcev, ki kot priseljenci nimajo ustreznih dokumentov, opravlja dela, ki so zakonita in nujna za evropsko gospodarstvo, na primer pobiranje sadja, gradbena in vzdrževalna dela ter skrb za bolne, starejše ali otroke; |
| --- | --- |

158.

poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Združenih narodov o pravicah delavcev migrantov (21) in opozarja, da večina delavcev, ki kot priseljenci nimajo ustreznih dokumentov, opravlja dela, ki so zakonita in nujna za evropsko gospodarstvo, na primer pobiranje sadja, gradbena in vzdrževalna dela ter skrb za bolne, starejše ali otroke;

| 159. | poziva institucije EU in države članice, naj ne uporabljajo več izraza „nezakoniti priseljenci“, ki ima zelo negativne konotacije, pač pa naj namesto tega uporabljajo poimenovanje „neprijavljeni delavci/migranti“ ali „delavci/migranti brez urejenega statusa“; |
| --- | --- |

159.

poziva institucije EU in države članice, naj ne uporabljajo več izraza „nezakoniti priseljenci“, ki ima zelo negativne konotacije, pač pa naj namesto tega uporabljajo poimenovanje „neprijavljeni delavci/migranti“ ali „delavci/migranti brez urejenega statusa“;

| 160. | ponovno poudarja, da je delovno pravo namenjeno zaščiti delavcev, ki so v nepravičnih delovnih razmerjih, kar velja predvsem za delavce brez urejenega statusa, in poziva države članice, naj omogočijo pravico članstva v sindikatih vsem delavcem, tudi tistim brez urejenega statusa; |
| --- | --- |

160.

ponovno poudarja, da je delovno pravo namenjeno zaščiti delavcev, ki so v nepravičnih delovnih razmerjih, kar velja predvsem za delavce brez urejenega statusa, in poziva države članice, naj omogočijo pravico članstva v sindikatih vsem delavcem, tudi tistim brez urejenega statusa;

| 161. | poziva Komisijo, naj nameni enako pozornost in prednost politiki priseljevanja, ki se sedaj razvija, in „sankcijam zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU“ ter jih obravnava skupaj; |
| --- | --- |

161.

poziva Komisijo, naj nameni enako pozornost in prednost politiki priseljevanja, ki se sedaj razvija, in „sankcijam zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU“ ter jih obravnava skupaj;

| 162. | vztraja, da je prva naloga inšpektorjev za delo, da zaščitijo delavce, in poziva države članice, naj:






  — | zagotovijo, da se bodo lahko delavci brez urejenega statusa pritožili nad izkoriščevalskimi delodajalci popolnoma varno, ne da bi jim grozil izgon; |
| --- | --- | --- |

162.

vztraja, da je prva naloga inšpektorjev za delo, da zaščitijo delavce, in poziva države članice, naj:

—

zagotovijo, da se bodo lahko delavci brez urejenega statusa pritožili nad izkoriščevalskimi delodajalci popolnoma varno, ne da bi jim grozil izgon;

| — | vlagajo v usposabljanje delovnih inšpektorjev in tistih, ki nudijo pomoč delavcem brez urejenega statusa, o možnostih vložitve uradne pritožbe glede kršenja delovne zakonodaje; |
| --- | --- |

—

vlagajo v usposabljanje delovnih inšpektorjev in tistih, ki nudijo pomoč delavcem brez urejenega statusa, o možnostih vložitve uradne pritožbe glede kršenja delovne zakonodaje;

| — | vzpostavijo sistem sankcij, ki ne bi kaznoval delavcev namesto delodajalcev; |
| --- | --- |

—

vzpostavijo sistem sankcij, ki ne bi kaznoval delavcev namesto delodajalcev;

Starejše osebe

| 163. | meni, da je staranje prebivalstva izziv, ki ga je treba obravnavati kot priložnost za tesnejše vključevanje ljudi z dolgimi in dragocenimi izkušnjami v družbo, s čimer bi spodbujali dejavno staranje; meni, da si je treba prizadevati za vključevanje starejših delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

163.

meni, da je staranje prebivalstva izziv, ki ga je treba obravnavati kot priložnost za tesnejše vključevanje ljudi z dolgimi in dragocenimi izkušnjami v družbo, s čimer bi spodbujali dejavno staranje; meni, da si je treba prizadevati za vključevanje starejših delavcev na trg dela;

| 164. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti starejšim ženskam, ki živijo same, saj so posebej občutljiva skupina in so pogosto prve žrtve revščine, ko pride do gospodarskega upada; |
| --- | --- |

164.

meni, da je treba posebno pozornost nameniti starejšim ženskam, ki živijo same, saj so posebej občutljiva skupina in so pogosto prve žrtve revščine, ko pride do gospodarskega upada;

| 165. | ugotavlja, da se je treba glede na ranljivost in vedno večje število starejših žensk v Uniji bojevati proti njihovi diskriminaciji in spodbujati njihovo udeležbo na trgu dela (na primer s programi vseživljenjskega učenja); |
| --- | --- |

165.

ugotavlja, da se je treba glede na ranljivost in vedno večje število starejših žensk v Uniji bojevati proti njihovi diskriminaciji in spodbujati njihovo udeležbo na trgu dela (na primer s programi vseživljenjskega učenja);

| 166. | opominja, da člen 25 Listine o temeljnih pravicah starejšim priznava pravico do dostojnega in samostojnega življenja; zato v povezavi s členoma 34 in 35 Listine o temeljnih pravicah priporoča preventivno zdravniško oskrbo in socialno varstvo za starejše, da jim bo zagotovljeno dostojno življenje; |
| --- | --- |

166.

opominja, da člen 25 Listine o temeljnih pravicah starejšim priznava pravico do dostojnega in samostojnega življenja; zato v povezavi s členoma 34 in 35 Listine o temeljnih pravicah priporoča preventivno zdravniško oskrbo in socialno varstvo za starejše, da jim bo zagotovljeno dostojno življenje;

| 167. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo zakonodajo glede oporok še živečih oseb, da v skladu s členom 9 Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini zagotovijo, da se upoštevajo „želje, ki jih je glede zdravniškega posega predhodno izrazil bolnik, ki ob posegu ni zmožen izraziti svoje volje“, ter naj urejajo pravico do dostojanstva ob koncu življenja; |
| --- | --- |

167.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo zakonodajo glede oporok še živečih oseb, da v skladu s členom 9 Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini zagotovijo, da se upoštevajo „želje, ki jih je glede zdravniškega posega predhodno izrazil bolnik, ki ob posegu ni zmožen izraziti svoje volje“, ter naj urejajo pravico do dostojanstva ob koncu življenja;

*

- *

| 168. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, Odboru ministrov Sveta Evrope, parlamentarni skupščini Sveta Evrope in komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, ustreznim organom Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

168.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, Odboru ministrov Sveta Evrope, parlamentarni skupščini Sveta Evrope in komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, ustreznim organom Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Organizaciji združenih narodov.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

(4)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 229.

(5)  Svet Evrope – Evropska unija: „Ena sama ambicija za evropsko celino“, poročilo Jean-Clauda Junckerja, 11. april 2006, str. 4.

(6)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

(7)  Poročilo Agencije za temeljne pravice za leto 2008, objavljeno 24. junija 2008.

(8)  Protokol št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisan 4. novembra 2000.

(9)  V zadevi C 267/06 Tadao Maruko proti Versorgungsanstalt der deutschen Bühnen z dne 1. aprila 2008 je Evropsko sodišče odločilo, da je zavrnitev izplačila vdovske pokojnine preživelemu partnerju neposredna diksriminacija na podlagi spolne usmerjenosti, če je preživeli življenjski partner glede tovrstnega izplačila v položaju, primerljivem s položajem zakonca.

(10)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(11)  UL C 297 E, 29.11.2008, str. 125.

(12)  Izbirni protokol h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki je bil sprejet 15. oktobra 1999.

(13)  Deklaracija Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami, ki je bila sprejeta 20. decembra 1993.

(14)  Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (UL L 261, 6.8.2004, str. 19), 2002/629/PNZ: Okvirni sklep Sveta z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovanju z ljudmi (UL L 203, 1.8.2002, str. 1).

(15)  UL L 326, 13.12.2005, str. 13.

(16)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

(17)  UL L 31, 6.2.2003, str. 18.

(18)  Priporočilo R (2000)7.

(19)  D.H. in drugi proti Češki republiki, v zvezi z zadevami iz prejšnjih let.

(20)  Komisarjevo stališče z dne 29. oktobra 2007„Nihče ne bi smel biti brezdomec – ustrezno bivališče je pravica“.

(21)  Mednarodna konvencija o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov z resolucijo št. 45/158 z dne 18. decembra 1990.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/69

---

Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu

P6_TA(2009)0020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) na Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES

(2010/C 46 E/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Direktivo Sveta o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) na Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (KOM(2008)0422), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Direktivo Sveta o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) na Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (KOM(2008)0422),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o Sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o Sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (1),

| — | ob upoštevanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) v zvezi s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (Konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) v zvezi s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (Konvencija),

| — | ob upoštevanju dejstva, da navedeni sporazum vsebuje skupno zahtevo, naj Komisija izvaja sporazum in Prilogo A s Sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da navedeni sporazum vsebuje skupno zahtevo, naj Komisija izvaja sporazum in Prilogo A s Sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 78(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) svojega Poslovnika,

| A. | ker člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da imajo vsi delavci pravico do zdravih, varnih in dostojnih delovnih razmer, omejitve glede največjega delovnega časa ter tedenskih in dnevnih počitkov, kot tudi letnega plačanega dopusta, |
| --- | --- |

A.

ker člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da imajo vsi delavci pravico do zdravih, varnih in dostojnih delovnih razmer, omejitve glede največjega delovnega časa ter tedenskih in dnevnih počitkov, kot tudi letnega plačanega dopusta,

| B. | ker daje člen 139(1) Pogodbe socialnim partnerjem na ravni Skupnosti, če to želijo, možnost, da začnejo dialog, ki bi lahko vodil do pogodbenih odnosov, vključno s sporazumi, |
| --- | --- |

B.

ker daje člen 139(1) Pogodbe socialnim partnerjem na ravni Skupnosti, če to želijo, možnost, da začnejo dialog, ki bi lahko vodil do pogodbenih odnosov, vključno s sporazumi,

| C. | ker člen 139(2) Pogodbe omogoča, da se sporazumi, sklenjeni na ravni Skupnosti, lahko izvajajo na skupno zahtevo podpisnic s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije, |
| --- | --- |

C.

ker člen 139(2) Pogodbe omogoča, da se sporazumi, sklenjeni na ravni Skupnosti, lahko izvajajo na skupno zahtevo podpisnic s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije,

| D. | ker bo konvencija, če jo bodo ratificirale vse države članice, dosegla potrebni prag za dosego začetka veljavnosti, |
| --- | --- |

D.

ker bo konvencija, če jo bodo ratificirale vse države članice, dosegla potrebni prag za dosego začetka veljavnosti,

| E. | ker bo ratifikacija konvencije pomembno prispevala k spodbujanju dostojnih delovnih standardov po vsem svetu, |
| --- | --- |

E.

ker bo ratifikacija konvencije pomembno prispevala k spodbujanju dostojnih delovnih standardov po vsem svetu,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija kljub temu, da člen 139(2) Pogodbe ne določa posvetovanja z Evropskim parlamentom o zahtevah, ki jih Komisiji predložijo socialni partnerji, svoj predlog posredovala Parlamentu ter ga pozvala, naj svoje mnenje sporoči Komisiji in Svetu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija kljub temu, da člen 139(2) Pogodbe ne določa posvetovanja z Evropskim parlamentom o zahtevah, ki jih Komisiji predložijo socialni partnerji, svoj predlog posredovala Parlamentu ter ga pozvala, naj svoje mnenje sporoči Komisiji in Svetu;

| 2. | podpira sporazum, ki so ga sklenili socialni partnerji o nekaterih vidikih delovnih pogojev za delavce v pomorskem ladijskem sektorju, saj zagotavlja dobro ravnotežje med potrebo po izboljšanju delovnih pogojev in varovanjem zdravja in varnosti pomorščakov; |
| --- | --- |

2.

podpira sporazum, ki so ga sklenili socialni partnerji o nekaterih vidikih delovnih pogojev za delavce v pomorskem ladijskem sektorju, saj zagotavlja dobro ravnotežje med potrebo po izboljšanju delovnih pogojev in varovanjem zdravja in varnosti pomorščakov;

| 3. | se strinja, da je treba sporazum predložiti Svetu; zato poziva Svet, naj sprejme predlog Komisije z namenom, da bi izvajala sporazum, kakor je bil sklenjen med socialnimi partnerji, ob upoštevanju posebnih interesov držav članic in EU; |
| --- | --- |

3.

se strinja, da je treba sporazum predložiti Svetu; zato poziva Svet, naj sprejme predlog Komisije z namenom, da bi izvajala sporazum, kakor je bil sklenjen med socialnimi partnerji, ob upoštevanju posebnih interesov držav članic in EU;

| 4. | meni, da je nujno potrebno opredeliti in uveljavljati globalne minimalne standarde zaposlovanja ter zdravstvene in varnostne pogoje za pomorščake, ki so zaposleni ali delajo na ladji na morju; |
| --- | --- |

4.

meni, da je nujno potrebno opredeliti in uveljavljati globalne minimalne standarde zaposlovanja ter zdravstvene in varnostne pogoje za pomorščake, ki so zaposleni ali delajo na ladji na morju;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da sporazum, kot so ga sklenili socialni partnerji, in predlog Komisije določata samo najnižje zahteve, kar državam članicam in/ali socialnim partnerjem omogoča, da sprejmejo ukrepe, ki so ugodnejši za delavce na zadevnem področju in vsebinsko ustrezajo določbam dela A Kodeksa Konvencije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da sporazum, kot so ga sklenili socialni partnerji, in predlog Komisije določata samo najnižje zahteve, kar državam članicam in/ali socialnim partnerjem omogoča, da sprejmejo ukrepe, ki so ugodnejši za delavce na zadevnem področju in vsebinsko ustrezajo določbam dela A Kodeksa Konvencije;

| 6. | opozarja na prožnost, ki jo šesti odstavek člena II Konvencije omogoča državam, ki so že podpisale navedeno konvencijo; |
| --- | --- |

6.

opozarja na prožnost, ki jo šesti odstavek člena II Konvencije omogoča državam, ki so že podpisale navedeno konvencijo;

| 7. | poudarja odločilno vlogo socialnih partnerjev pri izboljšanju zdravstvenih in varnostnih pogojev za delavce; v celoti podpira ustrezno sodelovanje socialnih partnerjev v pogajanjih v okviru socialnega dialoga in pri sklepanju sporazumov o delovnih pogojih; |
| --- | --- |

7.

poudarja odločilno vlogo socialnih partnerjev pri izboljšanju zdravstvenih in varnostnih pogojev za delavce; v celoti podpira ustrezno sodelovanje socialnih partnerjev v pogajanjih v okviru socialnega dialoga in pri sklepanju sporazumov o delovnih pogojih;

| 8. | priporoča, da se predlog Komisije sprejme; |
| --- | --- |

8.

priporoča, da se predlog Komisije sprejme;

| 9. | poziva vse države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006; |
| --- | --- |

9.

poziva vse države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in socialnim partnerjem.

---

(1)  UL L 167, 2.7.1999, str. 33.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/71

---

Svet OZN za človekove pravice in vloga EU

P6_TA(2009)0021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU (2008/2201(INI))

(2010/C 46 E/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Komisiji Združenih narodov za človekove pravice od leta 1996 dalje, zlasti resolucije z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu za človekove pravice in 62. zasedanju Komisije Združenih narodov za človekove pravice (1), ter resolucij z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (2), z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (3), z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14.–16. septembra 2005 (4), z dne 21. februarja 2008 o sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC) (5) in z dne 8. maja 2008 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Komisiji Združenih narodov za človekove pravice od leta 1996 dalje, zlasti resolucije z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu za človekove pravice in 62. zasedanju Komisije Združenih narodov za človekove pravice (1), ter resolucij z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (2), z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (3), z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14.–16. septembra 2005 (4), z dne 21. februarja 2008 o sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC) (5) in z dne 8. maja 2008 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju (6),

| — | ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 21. marca 2005 z naslovom „V večji svobodi: k varnosti,razvoju in človekovim pravicam za vse“, kasnejše Resolucije A/RES/60/1 Generalne skupščine Združenih narodov o izidih svetovnega vrha 2005 in poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 7. marca 2006 z naslovom „Vlagati v Združene narode: za močnejšo organizacijo po vsem svetu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 21. marca 2005 z naslovom „V večji svobodi: k varnosti,razvoju in človekovim pravicam za vse“, kasnejše Resolucije A/RES/60/1 Generalne skupščine Združenih narodov o izidih svetovnega vrha 2005 in poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 7. marca 2006 z naslovom „Vlagati v Združene narode: za močnejšo organizacijo po vsem svetu“,

| — | ob upoštevanju Resolucije A/RES/60/251 Generalne skupščine Združenih narodov o ustanovitvi UNHRC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije A/RES/60/251 Generalne skupščine Združenih narodov o ustanovitvi UNHRC,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva EU v imenu Evropske unije z dne 16. marca 2006 o ustanovitvi UNHRC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva EU v imenu Evropske unije z dne 16. marca 2006 o ustanovitvi UNHRC,

| — | ob upoštevanju predhodnih rednih in izrednih zasedanj UNHRC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih rednih in izrednih zasedanj UNHRC,

| — | ob upoštevanju rezultatov dela delovnih skupin UNHRC glede postopka pritožbe, splošnega rednega pregleda, prihodnjega sistema strokovnega svetovanja, programa, letnega delovnega programa, metod dela, poslovnika in pregleda posebnih postopkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov dela delovnih skupin UNHRC glede postopka pritožbe, splošnega rednega pregleda, prihodnjega sistema strokovnega svetovanja, programa, letnega delovnega programa, metod dela, poslovnika in pregleda posebnih postopkov,

| — | ob upoštevanju rezultatov tretjih volitev držav članic v UNHRC, ki so potekale v okviru Generalne skupščine Združenih narodov 21. maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov tretjih volitev držav članic v UNHRC, ki so potekale v okviru Generalne skupščine Združenih narodov 21. maja 2008,

| — | ob upoštevanju rezultatov volitev za predsedstvo UNHRC, ki so potekale 19. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov volitev za predsedstvo UNHRC, ki so potekale 19. junija 2008,

| — | ob upoštevanju prvega, drugega in tretjega zasedanja v okviru splošnega rednega pregleda, ki je potekalo od 7. do 18. aprila 2008, od 5. do 16. maja 2008 in od 1. do 15. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega, drugega in tretjega zasedanja v okviru splošnega rednega pregleda, ki je potekalo od 7. do 18. aprila 2008, od 5. do 16. maja 2008 in od 1. do 15. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0498/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0498/2008),

| A. | ker je spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del pravnega reda Skupnosti ter eno od temeljnih načel EU, |
| --- | --- |

A.

ker je spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del pravnega reda Skupnosti ter eno od temeljnih načel EU,

| B. | ker EU namenja človekovim pravicam in demokraciji osrednje mesto v svojih zunanjih odnosih in ker njena zunanja politika temelji na močni in nedvoumni podpori učinkovitemu multilateralizmu, kot je navedeno v Ustanovni listini Združenih narodov, |
| --- | --- |

B.

ker EU namenja človekovim pravicam in demokraciji osrednje mesto v svojih zunanjih odnosih in ker njena zunanja politika temelji na močni in nedvoumni podpori učinkovitemu multilateralizmu, kot je navedeno v Ustanovni listini Združenih narodov,

| C. | ker so Združeni narodi in UNHRC med najprimernejšimi organizacijami za izčrpno obravnavo vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami in humanitarnih izzivov, |
| --- | --- |

C.

ker so Združeni narodi in UNHRC med najprimernejšimi organizacijami za izčrpno obravnavo vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami in humanitarnih izzivov,

| D. | ker je bila odločitev o ustanovitvi UNHRC na splošno sprejeta kot pobuda za odpravo pomanjkljivosti Komisije Združenih narodov za človekove pravice in okrepitev vloge človekovih pravic v medvladnih razpravah, |
| --- | --- |

D.

ker je bila odločitev o ustanovitvi UNHRC na splošno sprejeta kot pobuda za odpravo pomanjkljivosti Komisije Združenih narodov za človekove pravice in okrepitev vloge človekovih pravic v medvladnih razpravah,

| E. | ker si je UNHRC zastavil ambiciozen program za prva tri leta, ki je vključeval pregled njegovih postopkov in delovnih metod, zlasti razvoj in izvajanje splošnega rednega pregleda, v zvezi s katerim so doslej potekala tri zasedanja, v okviru katerih je bilo pregledanih 48 držav, od tega osem držav članic, in pregled posebnih postopkov, |
| --- | --- |

E.

ker si je UNHRC zastavil ambiciozen program za prva tri leta, ki je vključeval pregled njegovih postopkov in delovnih metod, zlasti razvoj in izvajanje splošnega rednega pregleda, v zvezi s katerim so doslej potekala tri zasedanja, v okviru katerih je bilo pregledanih 48 držav, od tega osem držav članic, in pregled posebnih postopkov,

| F. | ker je EU odločno podpirala in zagovarjala ustanovitev UNHRC ter ker so se EU in njene države članice zavezale in odločile imeti aktivno in vidno vlogo pri oblikovanju in podpori učinkovitega organa, ki obravnava aktualne izzive na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

F.

ker je EU odločno podpirala in zagovarjala ustanovitev UNHRC ter ker so se EU in njene države članice zavezale in odločile imeti aktivno in vidno vlogo pri oblikovanju in podpori učinkovitega organa, ki obravnava aktualne izzive na področju človekovih pravic,

| G. | ker je EU odločno zagovarjala uvedbo okrepljene večine in meril za članstvo pri volitvah v UNHRC, predlogi, ki niso bili sprejeti, ter določitev postopkov za spremljanje dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov, |
| --- | --- |

G.

ker je EU odločno zagovarjala uvedbo okrepljene večine in meril za članstvo pri volitvah v UNHRC, predlogi, ki niso bili sprejeti, ter določitev postopkov za spremljanje dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov,

| H. | ker se je pokazalo, da države članice skladneje sodelujejo v UNHRC kot v Komisiji Združenih narodov za človekove pravice, čeprav omejitve glede enotnosti EU še vedno obstajajo, zlasti zaradi nasprotujočih nacionalnih interesov in vztrajne želje držav članic, da bi pri Združenih narodih delovale neodvisno, |
| --- | --- |

H.

ker se je pokazalo, da države članice skladneje sodelujejo v UNHRC kot v Komisiji Združenih narodov za človekove pravice, čeprav omejitve glede enotnosti EU še vedno obstajajo, zlasti zaradi nasprotujočih nacionalnih interesov in vztrajne želje držav članic, da bi pri Združenih narodih delovale neodvisno,

| I. | ker dejstvo, da so države članice EU v UNHRC v številčni manjšini, resno ovira sposobnost EU, da vpliva na dnevni red UNHRC, ter predstavlja resen izziv za vključevanje stališč EU v delo UNHRC, |
| --- | --- |

I.

ker dejstvo, da so države članice EU v UNHRC v številčni manjšini, resno ovira sposobnost EU, da vpliva na dnevni red UNHRC, ter predstavlja resen izziv za vključevanje stališč EU v delo UNHRC,

| J. | ker je obžalovanja vredna odsotnost Združenih držav iz UNHRC povzročila potrebo po tem, da EU okrepi svojo vlogo vodilne sile demokratičnih držav na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

J.

ker je obžalovanja vredna odsotnost Združenih držav iz UNHRC povzročila potrebo po tem, da EU okrepi svojo vlogo vodilne sile demokratičnih držav na področju človekovih pravic,

| K. | ker Parlament pozorno spremlja dogajanje v UNHRC z rednim pošiljanjem delegacij na njegova zasedanja in s povabili posebnim poročevalcem in neodvisnim strokovnjakom, da prispevajo k delu Parlamenta na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

K.

ker Parlament pozorno spremlja dogajanje v UNHRC z rednim pošiljanjem delegacij na njegova zasedanja in s povabili posebnim poročevalcem in neodvisnim strokovnjakom, da prispevajo k delu Parlamenta na področju človekovih pravic,

| L. | ker bodo postopki in mehanizmi UNHRC leta 2011 pregledani, kot je določeno v prej omenjeni Resoluciji A/RES/60/251 Generalne skupščine, |
| --- | --- |

L.

ker bodo postopki in mehanizmi UNHRC leta 2011 pregledani, kot je določeno v prej omenjeni Resoluciji A/RES/60/251 Generalne skupščine,

Splošna ocena prvih treh let UNHRC

| 1. | pozdravlja delo, ki ga je doslej opravil UNHRC in ugotavlja, da bi UNHRC lahko postal dragocen okvir za večstranska prizadevanja EU na področju človekovih pravic; vendar obžaluje, da nov organ v prvih treh letih svojega delovanja še ni dosegel znatnejšega napredka pri izboljševanju rezultatov Združenih narodov na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja delo, ki ga je doslej opravil UNHRC in ugotavlja, da bi UNHRC lahko postal dragocen okvir za večstranska prizadevanja EU na področju človekovih pravic; vendar obžaluje, da nov organ v prvih treh letih svojega delovanja še ni dosegel znatnejšega napredka pri izboljševanju rezultatov Združenih narodov na področju človekovih pravic;

| 2. | pozdravlja pomembna besedila za določanje standardov na področju človekovih pravic, ki jih je sprejel UNHRC: mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, Deklaracijo Združenih narodov o zaščiti prvotnih prebivalcev ter Izbirni protokol k Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; ugotavlja, da slednji predstavlja prelomno odločitev, saj predvideva postopek za posamezne pritožbe in tako ustvarja mehanizem, ki omogoča žrtvam kršitev gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, da vložijo peticije na mednarodni ravni; poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pomembna besedila za določanje standardov na področju človekovih pravic, ki jih je sprejel UNHRC: mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, Deklaracijo Združenih narodov o zaščiti prvotnih prebivalcev ter Izbirni protokol k Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; ugotavlja, da slednji predstavlja prelomno odločitev, saj predvideva postopek za posamezne pritožbe in tako ustvarja mehanizem, ki omogoča žrtvam kršitev gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, da vložijo peticije na mednarodni ravni; poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| 3. | obžaluje neukrepanje UNHRC v več kriznih situacijah na področju človekovih pravic na svetu, delno zaradi vse večje nepripravljenosti številnih držav UNHRC, ki nasprotujejo kakršnemu koli upoštevanju razmer v posameznih državah, vključno s pomočjo resolucij o državah, posebnih zasedanj in državnih mandatov za posebne postopke, ker bi to domnevno povzročilo politizacijo UNHRC; ponovno poudarja, da je zmožnost UNHRC, da učinkovito obravnava razmere v posameznih državah, osrednjega pomena za njegovo avtoriteto in verodostojnost; |
| --- | --- |

3.

obžaluje neukrepanje UNHRC v več kriznih situacijah na področju človekovih pravic na svetu, delno zaradi vse večje nepripravljenosti številnih držav UNHRC, ki nasprotujejo kakršnemu koli upoštevanju razmer v posameznih državah, vključno s pomočjo resolucij o državah, posebnih zasedanj in državnih mandatov za posebne postopke, ker bi to domnevno povzročilo politizacijo UNHRC; ponovno poudarja, da je zmožnost UNHRC, da učinkovito obravnava razmere v posameznih državah, osrednjega pomena za njegovo avtoriteto in verodostojnost;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je postopek za volitve v UNHRC omogočil, da se iz UNHRC izključijo največji kršitelji človekovih pravic, kot sta Iran in Belorusija; obžaluje, da vse geografske skupine niso izvedle pravih postopkov za volitve v zvezi s pristopom k UNHRC; obžaluje, da je sistem prostovoljnega jamstva imel zelo raznolike in neustrezne rezultate in je vladam omogočal, da so se izogibale svojim mednarodnim obvezam na področju človekovih pravic; v zvezi s tem je močno zaskrbljen zaradi taktične rabe tako imenovanih obveznosti v nekaterih državah članicah in zato ponovno potrjuje, da bi moralo polno sodelovanje s posebnimi postopki ostati najmanjši kriterij za pristop k UNHRC; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da je postopek za volitve v UNHRC omogočil, da se iz UNHRC izključijo največji kršitelji človekovih pravic, kot sta Iran in Belorusija; obžaluje, da vse geografske skupine niso izvedle pravih postopkov za volitve v zvezi s pristopom k UNHRC; obžaluje, da je sistem prostovoljnega jamstva imel zelo raznolike in neustrezne rezultate in je vladam omogočal, da so se izogibale svojim mednarodnim obvezam na področju človekovih pravic; v zvezi s tem je močno zaskrbljen zaradi taktične rabe tako imenovanih obveznosti v nekaterih državah članicah in zato ponovno potrjuje, da bi moralo polno sodelovanje s posebnimi postopki ostati najmanjši kriterij za pristop k UNHRC;

| 5. | obžaluje vse večjo razdeljenost UNHRC na regionalne bloke; meni, da „mentaliteta blokovske razdelitve“ ogroža njegovo zmožnost, da učinkovito, nepristransko in objektivno obravnava kršitve človekovih pravic po svetu, ter da bi lahko bila takšna mentaliteta pravi vzrok za pristranskost, selektivnost in šibkost UNHRC; |
| --- | --- |

5.

obžaluje vse večjo razdeljenost UNHRC na regionalne bloke; meni, da „mentaliteta blokovske razdelitve“ ogroža njegovo zmožnost, da učinkovito, nepristransko in objektivno obravnava kršitve človekovih pravic po svetu, ter da bi lahko bila takšna mentaliteta pravi vzrok za pristranskost, selektivnost in šibkost UNHRC;

| 6. | priznava, da številne delegacije v Ženevi niso zadostno opremljene, da bi ustrezno nadaljevale pogajanja na področju človekovih pravic in so zato odvisne od vodij skupin, da oblikujejo njihovo stališče; vendar ugotavlja, da je bil ta trend uspešno izenačen v nekaterih ključnih vprašanjih, kot sta kodeks ravnanja glede posebnih postopkov in razmere v Darfurju, predvsem v azijskih in afriških skupinah; obenem pa poudarja, da so skupna stališča, ki jih je EU sprejela skupaj z državami pristopnicami, veliko prispevale k blokovski mentaliteti; poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih na področju človekovih pravic v Združenih narodih in naj analizira, kako so nanje vplivale politike EU, držav članic EU in drugih skupin; |
| --- | --- |

6.

priznava, da številne delegacije v Ženevi niso zadostno opremljene, da bi ustrezno nadaljevale pogajanja na področju človekovih pravic in so zato odvisne od vodij skupin, da oblikujejo njihovo stališče; vendar ugotavlja, da je bil ta trend uspešno izenačen v nekaterih ključnih vprašanjih, kot sta kodeks ravnanja glede posebnih postopkov in razmere v Darfurju, predvsem v azijskih in afriških skupinah; obenem pa poudarja, da so skupna stališča, ki jih je EU sprejela skupaj z državami pristopnicami, veliko prispevale k blokovski mentaliteti; poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih na področju človekovih pravic v Združenih narodih in naj analizira, kako so nanje vplivale politike EU, držav članic EU in drugih skupin;

| 7. | priznava, da široko članstvo v UNHRC in sodelovanje številnih držav opazovalk zagotavlja, da so praktično vse države vključene v njegove razprave; z mislijo na prihodnje poročilo leta 2011 meni, da bi lahko preučili možnost odprtja UNHRC za splošno članstvona eni strani, na drugi strani pa bi bila koristna manjša sestava; |
| --- | --- |

7.

priznava, da široko članstvo v UNHRC in sodelovanje številnih držav opazovalk zagotavlja, da so praktično vse države vključene v njegove razprave; z mislijo na prihodnje poročilo leta 2011 meni, da bi lahko preučili možnost odprtja UNHRC za splošno članstvona eni strani, na drugi strani pa bi bila koristna manjša sestava;

| 8. | potrjuje tekočo razpravo o odnosu med UNHRC in tretjim odborom Generalne skupščine; v zvezi s tem ponovno opozarja, da je naloga tretjega odbora, da v tem organu, ki ga sestavljajo vse države članice Združenih narodov, predstavi glavne pomisleke UNHRC; meni, da ta organ lahko tudi nadomesti pomanjkljivosti UNHRC, kot Generalna skupščina nadomešča pomanjkljivosti v zvezi z odločitvami Varnostnega sveta, kar je pomemben element dopolnjevanja med UNHRC in tretjim odborom; poziva EU, naj ponovno poudari svojo zavezanost podpori UNHRC in izboljšanju njegove učinkovitosti, kot edinstvene platforme, specializirane za splošne človekove pravice, in posebnega foruma, ki obravnava človekove pravice v sistemu Združenih narodov; |
| --- | --- |

8.

potrjuje tekočo razpravo o odnosu med UNHRC in tretjim odborom Generalne skupščine; v zvezi s tem ponovno opozarja, da je naloga tretjega odbora, da v tem organu, ki ga sestavljajo vse države članice Združenih narodov, predstavi glavne pomisleke UNHRC; meni, da ta organ lahko tudi nadomesti pomanjkljivosti UNHRC, kot Generalna skupščina nadomešča pomanjkljivosti v zvezi z odločitvami Varnostnega sveta, kar je pomemben element dopolnjevanja med UNHRC in tretjim odborom; poziva EU, naj ponovno poudari svojo zavezanost podpori UNHRC in izboljšanju njegove učinkovitosti, kot edinstvene platforme, specializirane za splošne človekove pravice, in posebnega foruma, ki obravnava človekove pravice v sistemu Združenih narodov;

| 9. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega ogrožanja načela univerzalnosti človekovih pravic, kar je razvidno zlasti iz poskusov nekaterih držav, da bi uvedle omejitve glede priznanih človekovih pravic, kot je svoboda izražanja, ali da bi človekove pravice razlagale glede na kulturno, ideološko ali tradicionalno ozadje; poziva EU, naj ostane pozorna glede teh poskusov in trdno zagovarja načela univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega ogrožanja načela univerzalnosti človekovih pravic, kar je razvidno zlasti iz poskusov nekaterih držav, da bi uvedle omejitve glede priznanih človekovih pravic, kot je svoboda izražanja, ali da bi človekove pravice razlagale glede na kulturno, ideološko ali tradicionalno ozadje; poziva EU, naj ostane pozorna glede teh poskusov in trdno zagovarja načela univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic;

Posebni postopki

| 10. | meni, da so posebni postopki v središču mehanizmov Združenih narodov o človekovih pravicah in poudarja, da sta verodostojnost in učinkovitost UNHRC pri zaščiti človekovih pravic odvisna od sodelovanja s posebnimi postopki in njihovega popolnega izvajanja ter od sprejemanja reform, ki bi okrepile njihovo zmožnost obravnavanja kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

meni, da so posebni postopki v središču mehanizmov Združenih narodov o človekovih pravicah in poudarja, da sta verodostojnost in učinkovitost UNHRC pri zaščiti človekovih pravic odvisna od sodelovanja s posebnimi postopki in njihovega popolnega izvajanja ter od sprejemanja reform, ki bi okrepile njihovo zmožnost obravnavanja kršitev človekovih pravic;

| 11. | meni, da so posebni postopki o razmerah v posameznih državah bistven instrument za izboljšanje stanja človekovih pravic na terenu; meni, da narava in pogostost pregledov v posamezni državi v okviru splošnega rednega pregleda ne more nadomestiti mandatov držav; zato nasprotuje poskusom nekaterih držav, da uporabijo argument „racionalizacije“ posebnih postopkov, da bi te mandate odpravile; v zvezi s tem obžaluje odpravo mandatov držav za Republiko Belorusijo, Demokratično republiko Kongo in Republiko Kubo ter ukinitev skupine strokovnjakov za Darfur; |
| --- | --- |

11.

meni, da so posebni postopki o razmerah v posameznih državah bistven instrument za izboljšanje stanja človekovih pravic na terenu; meni, da narava in pogostost pregledov v posamezni državi v okviru splošnega rednega pregleda ne more nadomestiti mandatov držav; zato nasprotuje poskusom nekaterih držav, da uporabijo argument „racionalizacije“ posebnih postopkov, da bi te mandate odpravile; v zvezi s tem obžaluje odpravo mandatov držav za Republiko Belorusijo, Demokratično republiko Kongo in Republiko Kubo ter ukinitev skupine strokovnjakov za Darfur;

| 12. | je seznanjen z uvedbo pogojev za ukinitev državnega mandata Burundija; priznava pomen opredelitve izhodne strategije za posebne postopke vsake od teh držav; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z uvedbo pogojev za ukinitev državnega mandata Burundija; priznava pomen opredelitve izhodne strategije za posebne postopke vsake od teh držav;

| 13. | obsoja poskuse več članic UNHRC, da bi omejile neodvisnost in učinkovitost posebnih postopkov; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil 18. junija 2007 sprejet kodeks ravnanja za nosilce mandatov za posebne postopke; poziva UNHRC, naj ta kodeks izvaja v skladu s prej omenjeno Resolucijo A/RES/60/251 in naj spoštuje neodvisnost posebnih postopkov; |
| --- | --- |

13.

obsoja poskuse več članic UNHRC, da bi omejile neodvisnost in učinkovitost posebnih postopkov; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil 18. junija 2007 sprejet kodeks ravnanja za nosilce mandatov za posebne postopke; poziva UNHRC, naj ta kodeks izvaja v skladu s prej omenjeno Resolucijo A/RES/60/251 in naj spoštuje neodvisnost posebnih postopkov;

| 14. | poziva k temu, da se izboljšata izbiranje in imenovanje primernih nosilcev mandatov za posebne postopke, zlasti tako, da se poišče načine in sredstva za okrepitev obstoječega seznama kandidatov v okviru Urada visokega komisarja za človekove pravice ter da se okrepi neodvisnost nosilcev mandatov s sklicevanjem na izkušnje in strokovno znanje kandidatov, pri čemer je treba upoštevati geografsko zastopanost in uravnoteženost spolov; |
| --- | --- |

14.

poziva k temu, da se izboljšata izbiranje in imenovanje primernih nosilcev mandatov za posebne postopke, zlasti tako, da se poišče načine in sredstva za okrepitev obstoječega seznama kandidatov v okviru Urada visokega komisarja za človekove pravice ter da se okrepi neodvisnost nosilcev mandatov s sklicevanjem na izkušnje in strokovno znanje kandidatov, pri čemer je treba upoštevati geografsko zastopanost in uravnoteženost spolov;

| 15. | poudarja potrebo po boljšem spremljanju ugotovitev in priporočil v okviru posebnih postopkov, na primer z vzpostavitvijo mehanizmov za poročanje o izvajanju priporočil; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po boljšem spremljanju ugotovitev in priporočil v okviru posebnih postopkov, na primer z vzpostavitvijo mehanizmov za poročanje o izvajanju priporočil;

| 16. | meni, da je splošni redni pregled instrument, ki dopolnjuje posebne postopke, in predstavlja priložnost za učinkovitejšo uporabo njihovih poročil iz posebnih postopkov in za zagotovitev večjega sodelovanja in spremljanja njihovega dela; |
| --- | --- |

16.

meni, da je splošni redni pregled instrument, ki dopolnjuje posebne postopke, in predstavlja priložnost za učinkovitejšo uporabo njihovih poročil iz posebnih postopkov in za zagotovitev večjega sodelovanja in spremljanja njihovega dela;

| 17. | poziva k nadaljnji podpori posebnih postopkov glede finančnih sredstev in človeških virov; |
| --- | --- |

17.

poziva k nadaljnji podpori posebnih postopkov glede finančnih sredstev in človeških virov;

Splošni redni pregled

| 18. | priznava potencialno vrednost mehanizma splošnega rednega pregleda pri izboljšanju univerzalnosti nadzora obveznosti in praks na področju človekovih pravic po svetu, s tem, da se vse države članice Združenih narodov enake obravnavajo in pregledajo, in s tem, da se nevladnim organizacijam ponudi nove možnosti za začetek dialoga s posameznimi državami; |
| --- | --- |

18.

priznava potencialno vrednost mehanizma splošnega rednega pregleda pri izboljšanju univerzalnosti nadzora obveznosti in praks na področju človekovih pravic po svetu, s tem, da se vse države članice Združenih narodov enake obravnavajo in pregledajo, in s tem, da se nevladnim organizacijam ponudi nove možnosti za začetek dialoga s posameznimi državami;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da je splošni redni pregled več držav članic Združenih narodov spodbudil, da se zavežejo k izvajanju svojih mednarodnih obveznosti, k uresničevanju sklepov in priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb in posebnih postopkov, k pripravi preglednih poročil za organe za spremljanje izvajanja pogodb, k odzivanju na izredne zahteve za povabilo posebnih postopkov in k ratificiranju še neratificiranih pogodb in celo k sprejetju nacionalne zakonodaje za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi, ki izhajajo iz pogodb, ki so jih podpisale; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da je splošni redni pregled več držav članic Združenih narodov spodbudil, da se zavežejo k izvajanju svojih mednarodnih obveznosti, k uresničevanju sklepov in priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb in posebnih postopkov, k pripravi preglednih poročil za organe za spremljanje izvajanja pogodb, k odzivanju na izredne zahteve za povabilo posebnih postopkov in k ratificiranju še neratificiranih pogodb in celo k sprejetju nacionalne zakonodaje za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi, ki izhajajo iz pogodb, ki so jih podpisale;

| 20. | obžaluje, da prva tri zasedanja niso povsem izpolnila pričakovanj glede postopka, ki mora potekati „objektivno, pregledno, neselektivno, konstruktivno, brez konfliktov in politizacije“ (7); |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da prva tri zasedanja niso povsem izpolnila pričakovanj glede postopka, ki mora potekati „objektivno, pregledno, neselektivno, konstruktivno, brez konfliktov in politizacije“ (7);

| 21. | poudarja, da se ta cilj lahko doseže samo, če vse faze postopka pregleda vključujejo neodvisno strokovno mnenje ter učinkovit, v rezultate usmerjen mehanizem spremljanja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se ta cilj lahko doseže samo, če vse faze postopka pregleda vključujejo neodvisno strokovno mnenje ter učinkovit, v rezultate usmerjen mehanizem spremljanja;

| 22. | obžaluje pomanjkanje osredotočenosti na gospodarske, socialne in kulturne pravice ter pravice manjšin med postopkom splošnega rednega pregleda in poziva, da se tem pravicam nameni več pozornosti med prihodnjimi zasedanji, v skladu z načelom univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

obžaluje pomanjkanje osredotočenosti na gospodarske, socialne in kulturne pravice ter pravice manjšin med postopkom splošnega rednega pregleda in poziva, da se tem pravicam nameni več pozornosti med prihodnjimi zasedanji, v skladu z načelom univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic;

| 23. | obsoja uporabo političnih zavezništev za zaščito nekaterih držav pred pregledom, namesto da bi se kritično ocenjevala stanje in zaščita človekovih pravic, kar resno ogroža namen splošnega rednega pregleda; ugotavlja, da je ta praksa dosegla nevarno raven pri pregledu Tunizije, ki je vključeval izjave, ki so se močno razlikovale od ugotovitev neodvisnih strokovnjakov; ugotavlja pa, da ta primer očitno ni odražal trenda; |
| --- | --- |

23.

obsoja uporabo političnih zavezništev za zaščito nekaterih držav pred pregledom, namesto da bi se kritično ocenjevala stanje in zaščita človekovih pravic, kar resno ogroža namen splošnega rednega pregleda; ugotavlja, da je ta praksa dosegla nevarno raven pri pregledu Tunizije, ki je vključeval izjave, ki so se močno razlikovale od ugotovitev neodvisnih strokovnjakov; ugotavlja pa, da ta primer očitno ni odražal trenda;

| 24. | pozdravlja odločitev EU, da ne bo izvajala skupnih posredovanj pri pregledih držav, ampak bo zagotavljala skladnost posredovanj, da bo mogoče zastaviti vprašanja širokega spektra; v zvezi s tem opozarja na poskuse EU glede odpravljanja mentalitete „blokovske razdelitve“ na UNHRC z medsebojnim zastavljanjem vprašanj držav članic EU o rezultatih; pozdravlja stopnjo sodelovanja držav članic EU pri pregledih, vključno s tistimi, ki zadevajo druge države članice EU; spodbuja EU, naj še naprej oblikuje model ohlapnega usklajevanja in naj zagotavlja, da EU ustrezno natančno obravnava vse države in vse teme in da prepreči podvajanje; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja odločitev EU, da ne bo izvajala skupnih posredovanj pri pregledih držav, ampak bo zagotavljala skladnost posredovanj, da bo mogoče zastaviti vprašanja širokega spektra; v zvezi s tem opozarja na poskuse EU glede odpravljanja mentalitete „blokovske razdelitve“ na UNHRC z medsebojnim zastavljanjem vprašanj držav članic EU o rezultatih; pozdravlja stopnjo sodelovanja držav članic EU pri pregledih, vključno s tistimi, ki zadevajo druge države članice EU; spodbuja EU, naj še naprej oblikuje model ohlapnega usklajevanja in naj zagotavlja, da EU ustrezno natančno obravnava vse države in vse teme in da prepreči podvajanje;

| 25. | je zaskrbljen, ker v več primerih končno poročilo v okviru splošnega rednega pregleda in interaktiven dialog med pregledom nista odražala informacij iz povzetkov dokumentov ali sta bila celo v nasprotju z ugotovitvami neodvisnih strokovnjakov, zaradi česar je bil postopek pregleda neprimeren, in ker so bila priporočila iz poročil delovne skupine preveč nejasna in niso imela operativne vsebine; poziva člane delovne skupine za splošni redni pregled, da v okviru prihodnjih pregledov na podlagi informacij, ki so jih pridobili neodvisni mehanizmi za nadzor ali nevladne organizacije, zagotovijo merljiva, konkretna, realistična in k žrtvam usmerjena priporočila; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen, ker v več primerih končno poročilo v okviru splošnega rednega pregleda in interaktiven dialog med pregledom nista odražala informacij iz povzetkov dokumentov ali sta bila celo v nasprotju z ugotovitvami neodvisnih strokovnjakov, zaradi česar je bil postopek pregleda neprimeren, in ker so bila priporočila iz poročil delovne skupine preveč nejasna in niso imela operativne vsebine; poziva člane delovne skupine za splošni redni pregled, da v okviru prihodnjih pregledov na podlagi informacij, ki so jih pridobili neodvisni mehanizmi za nadzor ali nevladne organizacije, zagotovijo merljiva, konkretna, realistična in k žrtvam usmerjena priporočila;

| 26. | obžaluje nezavezujoč značaj priporočil iz splošnega rednega pregleda, ki izhaja iz pravice, da splošni redni pregled omogoča državam, da se odločijo, katera priporočila lahko sprejmejo; ugotavlja, da je bil v nekaterih primerih, kot v primeru Šrilanke, odstotek sprejetih priporočil nizek; meni pa, da vsa priporočila morda niso koristna ali v skladu z mednarodnimi obvezami na področju človekovih pravic; zato meni, da to dokazuje, da se splošni redni pregled v nekaterih primerih morda ne bo izkazal kot najuporabnejši instrument, ter poudarja pomen neodvisnih mehanizmov za nadzor in ugotovitev nevladnih organizacij v postopku splošnega rednega pregleda, pri čemer se ohranijo mandati držav Komisije Združenih narodov za človekove pravice; |
| --- | --- |

26.

obžaluje nezavezujoč značaj priporočil iz splošnega rednega pregleda, ki izhaja iz pravice, da splošni redni pregled omogoča državam, da se odločijo, katera priporočila lahko sprejmejo; ugotavlja, da je bil v nekaterih primerih, kot v primeru Šrilanke, odstotek sprejetih priporočil nizek; meni pa, da vsa priporočila morda niso koristna ali v skladu z mednarodnimi obvezami na področju človekovih pravic; zato meni, da to dokazuje, da se splošni redni pregled v nekaterih primerih morda ne bo izkazal kot najuporabnejši instrument, ter poudarja pomen neodvisnih mehanizmov za nadzor in ugotovitev nevladnih organizacij v postopku splošnega rednega pregleda, pri čemer se ohranijo mandati držav Komisije Združenih narodov za človekove pravice;

| 27. | obsoja poskuse nekaterih držav članic UNHRC, da cenzurirajo prispevke nevladnih organizacij; obžaluje omejen vpliv sodelovanja nevladnih organizacij pri končni odločitvi, glede na to, da imajo v razpravi o poročilu splošnega rednega pregleda omejen čas za govor, in da je obseg njihovega posredovanja omejen, kar jim omogoča, da podajajo le splošne pripombe, ne pa da ponovno obravnavajo vprašanja, o katerih se je razpravljalo v delovnih skupinah; |
| --- | --- |

27.

obsoja poskuse nekaterih držav članic UNHRC, da cenzurirajo prispevke nevladnih organizacij; obžaluje omejen vpliv sodelovanja nevladnih organizacij pri končni odločitvi, glede na to, da imajo v razpravi o poročilu splošnega rednega pregleda omejen čas za govor, in da je obseg njihovega posredovanja omejen, kar jim omogoča, da podajajo le splošne pripombe, ne pa da ponovno obravnavajo vprašanja, o katerih se je razpravljalo v delovnih skupinah;

| 28. | obžaluje pomanjkanje vključujočega nacionalnega posvetovanja glede poročil držav članic Združenih narodov, pri čemer bi sodelovale nevladne organizacije; zato poziva vse države, ki so predmet pregleda, naj se na pregleden način vključijo v izčrpne razprave stanju na področju človekovih pravic pri njih, pri čemer naj vključijo vse sektorje vlade in civilne družbe ter upoštevajo, da je glavni namen postopka pregleda izboljšanje stanja človekovih pravic na terenu; |
| --- | --- |

28.

obžaluje pomanjkanje vključujočega nacionalnega posvetovanja glede poročil držav članic Združenih narodov, pri čemer bi sodelovale nevladne organizacije; zato poziva vse države, ki so predmet pregleda, naj se na pregleden način vključijo v izčrpne razprave stanju na področju človekovih pravic pri njih, pri čemer naj vključijo vse sektorje vlade in civilne družbe ter upoštevajo, da je glavni namen postopka pregleda izboljšanje stanja človekovih pravic na terenu;

| 29. | poziva vse države, naj na podlagi priporočil iz pregleda izvedejo obsežno nacionalno posvetovanje; poziva EU, naj nadalje preučijo, kako je mogoče ta priporočila uporabiti pri razvoju programov tehnične pomoči; |
| --- | --- |

29.

poziva vse države, naj na podlagi priporočil iz pregleda izvedejo obsežno nacionalno posvetovanje; poziva EU, naj nadalje preučijo, kako je mogoče ta priporočila uporabiti pri razvoju programov tehnične pomoči;

| 30. | poziva UNHRC, da si še naprej prizadeva za povečanje odgovornosti držav članic Združenih narodov na področju človekovih pravic, in sicer tako, da poveča učinkovitost splošnega rednega pregleda, zlasti s poostritvijo postopkov, da se prepreči namerno oviranje ali preusmerjevalne taktike, ki ogrožajo same cilje Združenih narodov, UNHRC in splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

30.

poziva UNHRC, da si še naprej prizadeva za povečanje odgovornosti držav članic Združenih narodov na področju človekovih pravic, in sicer tako, da poveča učinkovitost splošnega rednega pregleda, zlasti s poostritvijo postopkov, da se prepreči namerno oviranje ali preusmerjevalne taktike, ki ogrožajo same cilje Združenih narodov, UNHRC in splošnega rednega pregleda;

Preglednost in sodelovanje civilne družbe pri delu UNHRC

| 31. | ponovno poudarja pomen sodelovanja civilne družbe pri delu UNHRC in poziva države članice EU, da uvedejo učinkovite načine in instrumente, ki bi civilni družbi omogočili sodelovanje v UNHRC, in uporabljajo posebne pravice, ki jim jih zagotavlja njihov posvetovalni status, namreč da predlagajo pisna sporočila in dajejo ustne izjave; |
| --- | --- |

31.

ponovno poudarja pomen sodelovanja civilne družbe pri delu UNHRC in poziva države članice EU, da uvedejo učinkovite načine in instrumente, ki bi civilni družbi omogočili sodelovanje v UNHRC, in uporabljajo posebne pravice, ki jim jih zagotavlja njihov posvetovalni status, namreč da predlagajo pisna sporočila in dajejo ustne izjave;

| 32. | pozdravlja ohranitev prakse sodelovanja nevladnih organizacij za človekove pravice v razpravah in upa, da se bo to sodelovanje v prihodnosti izboljšalo in okrepilo; ponovno poziva k reformi Odbora Združenih narodov za nevladne organizacije, da bi zagotovili učinkovito udeležbo neodvisnih nevladnih organizacij, in poudarja, da morajo priporočila za akreditacijo dati neodvisni strokovnjaki na podlagi dela in prispevkov nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja ohranitev prakse sodelovanja nevladnih organizacij za človekove pravice v razpravah in upa, da se bo to sodelovanje v prihodnosti izboljšalo in okrepilo; ponovno poziva k reformi Odbora Združenih narodov za nevladne organizacije, da bi zagotovili učinkovito udeležbo neodvisnih nevladnih organizacij, in poudarja, da morajo priporočila za akreditacijo dati neodvisni strokovnjaki na podlagi dela in prispevkov nevladnih organizacij;

| 33. | ugotavlja, da status UNHRC kot stalnega organa predstavlja posebne izzive za nevladne organizacije, ki imajo sedež zunaj Ženeve; zato pozdravlja prispevke agencij, ki se namesto nevladnih organizacij povezujejo z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in uradom Združenih narodov v Ženevi, da nevladnim organizacijam zagotovijo informacije o dejavnostih in olajšujejo njihovo sodelovanje pri dejavnostih UNHRC; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da status UNHRC kot stalnega organa predstavlja posebne izzive za nevladne organizacije, ki imajo sedež zunaj Ženeve; zato pozdravlja prispevke agencij, ki se namesto nevladnih organizacij povezujejo z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in uradom Združenih narodov v Ženevi, da nevladnim organizacijam zagotovijo informacije o dejavnostih in olajšujejo njihovo sodelovanje pri dejavnostih UNHRC;

| 34. | poziva donatorje, da obravnavajo potrebe organizacij za človekove pravice, zlasti tistih, ki nimajo sedeža v Ženevi, glede usposabljanja in finančnih sredstev, da bodo lahko dosledno in učinkovito sodelovale pri dejavnostih UNHRC; poziva Komisijo, naj še naprej podpira pobude civilne družbe glede nadzora vladnih politik na področju človekovih pravic v okviru Združenih narodov; |
| --- | --- |

34.

poziva donatorje, da obravnavajo potrebe organizacij za človekove pravice, zlasti tistih, ki nimajo sedeža v Ženevi, glede usposabljanja in finančnih sredstev, da bodo lahko dosledno in učinkovito sodelovale pri dejavnostih UNHRC; poziva Komisijo, naj še naprej podpira pobude civilne družbe glede nadzora vladnih politik na področju človekovih pravic v okviru Združenih narodov;

| 35. | obžaluje pomanjkanje zanimanja javnosti za UNHRC in poznavanja te organizacije; zato pozdravlja pobude Urada visokega komisarja za človekove pravice, namenjene povečanju preglednosti, predvsem o oblikovanju biltena neuradnih srečanj; pozdravlja predvajanje zasedanj UNHRC prek spleta, ki je namenjeno povečanju osveščenosti javnosti glede njihovega dela; |
| --- | --- |

35.

obžaluje pomanjkanje zanimanja javnosti za UNHRC in poznavanja te organizacije; zato pozdravlja pobude Urada visokega komisarja za človekove pravice, namenjene povečanju preglednosti, predvsem o oblikovanju biltena neuradnih srečanj; pozdravlja predvajanje zasedanj UNHRC prek spleta, ki je namenjeno povečanju osveščenosti javnosti glede njihovega dela;

Urad visokega komisarja za človekove pravice

| 36. | ponovno poudarja svoje mnenje, da je Urad visokega komisarja za človekove pravice ključen organ v Združenih narodih, saj ima bistveno vlogo pri zaščiti in spoštovanju človekovih pravic tako, da te pravice vključuje v celoten sistem Združenih narodov in v vse ustrezne organizacije, zlasti glede dejavnosti, ki so povezane s ponovno vzpostavitvijo ali krepitvijo miru, razvojem ali humanitarnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

36.

ponovno poudarja svoje mnenje, da je Urad visokega komisarja za človekove pravice ključen organ v Združenih narodih, saj ima bistveno vlogo pri zaščiti in spoštovanju človekovih pravic tako, da te pravice vključuje v celoten sistem Združenih narodov in v vse ustrezne organizacije, zlasti glede dejavnosti, ki so povezane s ponovno vzpostavitvijo ali krepitvijo miru, razvojem ali humanitarnimi dejavnostmi;

| 37. | ponovno poudarja svojo podporo Uradu visokega komisarja za človekove pravice ter svojo zavezanost k integriteti pristojnosti tega organa ter k njegovi neodvisnosti in nepristranskosti; |
| --- | --- |

37.

ponovno poudarja svojo podporo Uradu visokega komisarja za človekove pravice ter svojo zavezanost k integriteti pristojnosti tega organa ter k njegovi neodvisnosti in nepristranskosti;

| 38. | spodbuja prizadevanja Urada visokega komisarja za človekove pravice, da okrepi svojo prisotnost na terenu tako, da odpre regionalne urade; v zvezi s tem pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med Uradom visokega komisarja za človekove pravice in organi Republike Kirgizije o ustanovitvi regionalne pisarne Urada visokega komisarja za človekove pravice v Biškeku; ponovno izraža hvaležnost za delo, ki ga Urad visokega komisarja za človekove pravice opravlja v podporo organom za spremljanje izvajanja pogodb in posebnih postopkov; |
| --- | --- |

38.

spodbuja prizadevanja Urada visokega komisarja za človekove pravice, da okrepi svojo prisotnost na terenu tako, da odpre regionalne urade; v zvezi s tem pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med Uradom visokega komisarja za človekove pravice in organi Republike Kirgizije o ustanovitvi regionalne pisarne Urada visokega komisarja za človekove pravice v Biškeku; ponovno izraža hvaležnost za delo, ki ga Urad visokega komisarja za človekove pravice opravlja v podporo organom za spremljanje izvajanja pogodb in posebnih postopkov;

| 39. | ceni delo gospe Louise Arbour kot visoke komisarke za človekove pravice, poleg zavezanosti in integritete, ki ju je pokazala, ter verjame, da bo njena naslednica, Navanethem Pillay, delala s podobnim navdušenjem in se zmogla soočiti z izzivi tega delovnega mesta; |
| --- | --- |

39.

ceni delo gospe Louise Arbour kot visoke komisarke za človekove pravice, poleg zavezanosti in integritete, ki ju je pokazala, ter verjame, da bo njena naslednica, Navanethem Pillay, delala s podobnim navdušenjem in se zmogla soočiti z izzivi tega delovnega mesta;

| 40. | pozdravlja prostovoljne prispevke, ki jih je Komisija več let namenjala Uradu visokega komisarja za človekove pravice, vključno s 4 milijoni EUR za leto 2008 v okviru Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva države članice EU, naj še naprej podpirajo Urad visokega komisarja za človekove pravice, zlasti v upravnem in proračunskem petem odboru Generalne skupščine, in tako preprečijo vsakršno poseganje v njegovo neodvisnost ter zagotovijo, da se mu dodelijo vsa finančna sredstva, potrebna za izvajanje mandata; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja prostovoljne prispevke, ki jih je Komisija več let namenjala Uradu visokega komisarja za človekove pravice, vključno s 4 milijoni EUR za leto 2008 v okviru Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva države članice EU, naj še naprej podpirajo Urad visokega komisarja za človekove pravice, zlasti v upravnem in proračunskem petem odboru Generalne skupščine, in tako preprečijo vsakršno poseganje v njegovo neodvisnost ter zagotovijo, da se mu dodelijo vsa finančna sredstva, potrebna za izvajanje mandata;

Vloga EU v UNHRC

| 41. | pozdravlja aktivno sodelovanje EU v prvih treh letih delovanja UNHRC, in sicer prek oblikovanja ali sodelovanja pri oblikovanju resolucij, izdajanja izjav, posredovanja v interaktivnih dialogih in razpravah ter uspešnega pozivanja k izrednim zasedanjem o razmerah na področju človekovih pravic v Darfurju decembra 2006, v Burmi/Mjanmaru oktobra 2007 in na vzhodu Demokratične republike Kongo novembra 2008; priznava zaveze EU glede obravnavanja razmer v posameznih državah v okviru UNHRC; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja aktivno sodelovanje EU v prvih treh letih delovanja UNHRC, in sicer prek oblikovanja ali sodelovanja pri oblikovanju resolucij, izdajanja izjav, posredovanja v interaktivnih dialogih in razpravah ter uspešnega pozivanja k izrednim zasedanjem o razmerah na področju človekovih pravic v Darfurju decembra 2006, v Burmi/Mjanmaru oktobra 2007 in na vzhodu Demokratične republike Kongo novembra 2008; priznava zaveze EU glede obravnavanja razmer v posameznih državah v okviru UNHRC;

| 42. | pozdravlja dejstvo, da so bile vse resolucije, ki jih je EU predlagala ali je pri njihovem oblikovanju sodelovala, sprejete s strani UNHRC na prvih devetih rednih zasedanjih in prvih osmih izrednih zasedanjih; vendar ugotavlja, da se o številnih spornih in nesporazumnih vprašanjih ni glasovalo; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da so bile vse resolucije, ki jih je EU predlagala ali je pri njihovem oblikovanju sodelovala, sprejete s strani UNHRC na prvih devetih rednih zasedanjih in prvih osmih izrednih zasedanjih; vendar ugotavlja, da se o številnih spornih in nesporazumnih vprašanjih ni glasovalo;

| 43. | ugotavlja, da so države članice EU, ki sodelujejo v UNHRC, razdeljene v dve regionalni skupini, in sicer na skupino zahodnoevropskih držav in skupino vzhodnoevropskih držav; ugotavlja, da EU nasprotuje sistemu, po katerem vsaka regija predlaga le toliko kandidatov, kot je mest (sistem zaprtih kandidatur), ki vodi v to, da države članice EU med seboj tekmujejo za izvolitev v UNHRC; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da so države članice EU, ki sodelujejo v UNHRC, razdeljene v dve regionalni skupini, in sicer na skupino zahodnoevropskih držav in skupino vzhodnoevropskih držav; ugotavlja, da EU nasprotuje sistemu, po katerem vsaka regija predlaga le toliko kandidatov, kot je mest (sistem zaprtih kandidatur), ki vodi v to, da države članice EU med seboj tekmujejo za izvolitev v UNHRC;

| 44. | poziva EU, naj še naprej vztraja pri oblikovanju meril za izvolitev v UNHRC, vključno z izdajanjem stalnih povabil za nosilce mandatov za posebne postopke, in pri spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov; prav tako ponovno poziva k uporabi tega pravila pri odločanju o tem, ali bi morala EU podpreti države kandidatke; obžaluje ker EU te zahteve še ni izpolnila; |
| --- | --- |

44.

poziva EU, naj še naprej vztraja pri oblikovanju meril za izvolitev v UNHRC, vključno z izdajanjem stalnih povabil za nosilce mandatov za posebne postopke, in pri spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov; prav tako ponovno poziva k uporabi tega pravila pri odločanju o tem, ali bi morala EU podpreti države kandidatke; obžaluje ker EU te zahteve še ni izpolnila;

| 45. | ugotavlja, da je EU znotraj UNHRC v številčni manjšini, kar gotovo predstavlja izziv pri uveljavljanju njenih stališč; pozdravlja prakso „osveščanja“ drugih članic UNHRC in „porazdelitve bremena“ med državami članicami EU, ki je bila izpostavljena med slovenskim predsedovanjem; poziva države članice EU, da še naprej razvijajo in krepijo to prakso; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je EU znotraj UNHRC v številčni manjšini, kar gotovo predstavlja izziv pri uveljavljanju njenih stališč; pozdravlja prakso „osveščanja“ drugih članic UNHRC in „porazdelitve bremena“ med državami članicami EU, ki je bila izpostavljena med slovenskim predsedovanjem; poziva države članice EU, da še naprej razvijajo in krepijo to prakso;

| 46. | pozdravlja naraščajoči trend, v skladu s katerim države članice EU poleg predsedovanja EU sodelujejo v razpravah; poziva, naj se ta trend še nadalje razvije, države članice EU pa poziva, da okrepijo sporočilo EU z uveljavitvijo načela „eno sporočilo z več glasovi“; spodbuja države članice EU, naj še naprej razvijajo medregionalne pobude kot koristen način za boj proti blokovskim politikam; poziva EU in Organizacijo islamske konference, naj okrepita prizadevanja za izboljšanje medsebojnega razumevanja in sodelovanja; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja naraščajoči trend, v skladu s katerim države članice EU poleg predsedovanja EU sodelujejo v razpravah; poziva, naj se ta trend še nadalje razvije, države članice EU pa poziva, da okrepijo sporočilo EU z uveljavitvijo načela „eno sporočilo z več glasovi“; spodbuja države članice EU, naj še naprej razvijajo medregionalne pobude kot koristen način za boj proti blokovskim politikam; poziva EU in Organizacijo islamske konference, naj okrepita prizadevanja za izboljšanje medsebojnega razumevanja in sodelovanja;

| 47. | podpira pristop EU pri iskanju usklajenega, skupnega stališča pri UNHRC; vendar obžaluje, da v postopku oblikovanja skupne politike med državami članicami EU pri UNHRC EU pogosto sodeluje na forumu UNHRC z najmanjšim skupnim imenovalcem, s čimer omejuje dinamiko diplomatskega potenciala EU z drugimi regionalnimi skupinami; spodbuja visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, Javierja Solano, naj podeli mandat svojemu osebnemu predstavniku za demokracijo in človekove pravice – po potrebi z napotitvijo osebnih odposlancev – ki bo v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki vodil intenzivna pogajanja o vprašanjih, o katerih se razpravlja v UNHRC, z namenom, da bi države drugih blokov vključili v skupne pobude na ravni Združenih narodov; |
| --- | --- |

47.

podpira pristop EU pri iskanju usklajenega, skupnega stališča pri UNHRC; vendar obžaluje, da v postopku oblikovanja skupne politike med državami članicami EU pri UNHRC EU pogosto sodeluje na forumu UNHRC z najmanjšim skupnim imenovalcem, s čimer omejuje dinamiko diplomatskega potenciala EU z drugimi regionalnimi skupinami; spodbuja visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, Javierja Solano, naj podeli mandat svojemu osebnemu predstavniku za demokracijo in človekove pravice – po potrebi z napotitvijo osebnih odposlancev – ki bo v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki vodil intenzivna pogajanja o vprašanjih, o katerih se razpravlja v UNHRC, z namenom, da bi države drugih blokov vključili v skupne pobude na ravni Združenih narodov;

| 48. | obžaluje, da delno zaradi časa in prizadevanj, ki so potrebni za doseganje skupnega stališča, EU ni mogla učinkovito izvajati vpliva v širšem sistemu Združenih narodov; poziva EU, da ostane zavezana doseganju skupnega stališča, obenem pa postane bolj prilagodljiva glede manj pomembnih vprašanj, da bo lahko v pogajanjih o temeljnih vprašanjih ukrepala hitreje in učinkoviteje; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, da delno zaradi časa in prizadevanj, ki so potrebni za doseganje skupnega stališča, EU ni mogla učinkovito izvajati vpliva v širšem sistemu Združenih narodov; poziva EU, da ostane zavezana doseganju skupnega stališča, obenem pa postane bolj prilagodljiva glede manj pomembnih vprašanj, da bo lahko v pogajanjih o temeljnih vprašanjih ukrepala hitreje in učinkoviteje;

| 49. | obžaluje nekoliko obramben odnos EU v UNHRC, zlasti njeno nasprotovanje predložitvi resolucij o razmerah v posameznih državah, saj te pogosto naletijo na velik odpor v nekaterih državah, ter njeno namerno izbiro konsenza in izogibanje besedam, ki bi povzročile nasprotovanje, kar na koncu privede do sprejetja kompromisov, ki ne odražajo preferenc EU, kot v primeru resolucij, sprejetih dne 27. marca 2007 o razmerah na področju človekovih pravic v Sudanu (8) in dne 13. decembra 2007 o skupini strokovnjakov za Darfur (9), kar je povzročilo, da je bila skupina razpuščena kljub temu, da je EU prvotno podpirala njeno ohranitev; |
| --- | --- |

49.

obžaluje nekoliko obramben odnos EU v UNHRC, zlasti njeno nasprotovanje predložitvi resolucij o razmerah v posameznih državah, saj te pogosto naletijo na velik odpor v nekaterih državah, ter njeno namerno izbiro konsenza in izogibanje besedam, ki bi povzročile nasprotovanje, kar na koncu privede do sprejetja kompromisov, ki ne odražajo preferenc EU, kot v primeru resolucij, sprejetih dne 27. marca 2007 o razmerah na področju človekovih pravic v Sudanu (8) in dne 13. decembra 2007 o skupini strokovnjakov za Darfur (9), kar je povzročilo, da je bila skupina razpuščena kljub temu, da je EU prvotno podpirala njeno ohranitev;

| 50. | poziva EU in njene države članice, da bolj izkoristijo svojo možnost vplivanja, da bi EU igrala vlogo, ki jo lahko ima kot vodja skupine demokratičnih držav z dobrim stanjem na področju človekovih pravic; meni, da je mogoče to vlogo vodje najbolje uresničiti s spodbujanjem partnerstva z državami iz drugih regionalnih skupin, kar je razvidno iz več pobud EU v sistemu Združenih narodov, kot so resolucije Generalne skupščine o moratoriju na smrtno kazen in o pravici do vode; |
| --- | --- |

50.

poziva EU in njene države članice, da bolj izkoristijo svojo možnost vplivanja, da bi EU igrala vlogo, ki jo lahko ima kot vodja skupine demokratičnih držav z dobrim stanjem na področju človekovih pravic; meni, da je mogoče to vlogo vodje najbolje uresničiti s spodbujanjem partnerstva z državami iz drugih regionalnih skupin, kar je razvidno iz več pobud EU v sistemu Združenih narodov, kot so resolucije Generalne skupščine o moratoriju na smrtno kazen in o pravici do vode;

| 51. | poziva EU in države članice, da bolj zavzeto sodelujejo z drugimi demokratičnimi članicami UNHRC, vključno z državami iz afriške in azijske skupine ter predvsem z demokratičnimi državami, ki spoštujejo mednarodno vladavino prava; meni, da nigerijsko predsedovanje UNHRC pomeni priložnost za EU v zvezi s tem; |
| --- | --- |

51.

poziva EU in države članice, da bolj zavzeto sodelujejo z drugimi demokratičnimi članicami UNHRC, vključno z državami iz afriške in azijske skupine ter predvsem z demokratičnimi državami, ki spoštujejo mednarodno vladavino prava; meni, da nigerijsko predsedovanje UNHRC pomeni priložnost za EU v zvezi s tem;

| 52. | poziva EU, da organizira redna srečanja s temi državami glede posebnih vprašanj, kot način za vzpostavitev mehanizma za oblikovanje koalicije in zagotavljanje najširše možne podpore njenih stališč; poudarja potrebo po tem, da se državam članicam EU omogočijo misije v Ženevo in da se vlaga v diplomatske vire s pošiljanjem strokovnjakov s področja človekovih pravic in diplomatov na visoki ravni, da bi usmerjali delovanje UNHRC; |
| --- | --- |

52.

poziva EU, da organizira redna srečanja s temi državami glede posebnih vprašanj, kot način za vzpostavitev mehanizma za oblikovanje koalicije in zagotavljanje najširše možne podpore njenih stališč; poudarja potrebo po tem, da se državam članicam EU omogočijo misije v Ženevo in da se vlaga v diplomatske vire s pošiljanjem strokovnjakov s področja človekovih pravic in diplomatov na visoki ravni, da bi usmerjali delovanje UNHRC;

| 53. | poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med ustreznimi delovnimi skupinami Sveta EU, ki delujejo v Bruslju, in uradi EU ter stalnimi predstavništvi držav članic EU v New Yorku in Ženevi; v zvezi s tem pozdravlja učinkovito decentralizacijo vsakodnevnega odločanja iz Bruslja v Ženevo, pri čemer prestolnici ohranjata pomembno usklajevalno vlogo; |
| --- | --- |

53.

poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med ustreznimi delovnimi skupinami Sveta EU, ki delujejo v Bruslju, in uradi EU ter stalnimi predstavništvi držav članic EU v New Yorku in Ženevi; v zvezi s tem pozdravlja učinkovito decentralizacijo vsakodnevnega odločanja iz Bruslja v Ženevo, pri čemer prestolnici ohranjata pomembno usklajevalno vlogo;

| 54. | ponovno poziva EU, naj učinkoviteje uporabi svojo pomoč in politično podporo tretjim državam ter druge instrumente, kot so dialogi in posvetovanja o človekovih pravicah, da zagotovi širše soglasje o svojih pobudah ali pobudah, pri oblikovanju katerih sodeluje, ki naj jih vodi spoštovanje mednarodnega prava in splošno priznanih standardov na področju človekovih pravic ter spodbujanje demokratičnih reform; obenem poziva države članice EU in Komisijo, da pri določanju ciljev in prednostnih nalog programov pomoči EU upoštevajo rezultate dela UNHRC v zvezi z določeno državo, vključno s priporočili in zaključki splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

54.

ponovno poziva EU, naj učinkoviteje uporabi svojo pomoč in politično podporo tretjim državam ter druge instrumente, kot so dialogi in posvetovanja o človekovih pravicah, da zagotovi širše soglasje o svojih pobudah ali pobudah, pri oblikovanju katerih sodeluje, ki naj jih vodi spoštovanje mednarodnega prava in splošno priznanih standardov na področju človekovih pravic ter spodbujanje demokratičnih reform; obenem poziva države članice EU in Komisijo, da pri določanju ciljev in prednostnih nalog programov pomoči EU upoštevajo rezultate dela UNHRC v zvezi z določeno državo, vključno s priporočili in zaključki splošnega rednega pregleda;

| 55. | obžaluje, da EU ni mogla predstaviti pomembnih prednostnih nalog za delo UNHRC in je bila večkrat prisiljena v stališče „omejevanja škode“, kot zlasti v primeru „Kodeksa ravnanja glede posebnih postopkov“, ki ga je leta 2007 predlagala afriška skupina; poziva EU, da sprejme bolj proaktivno strategijo in podvoji svoja prizadevanja, da bi vplivala na program in razprave UNHRC; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da EU ni mogla predstaviti pomembnih prednostnih nalog za delo UNHRC in je bila večkrat prisiljena v stališče „omejevanja škode“, kot zlasti v primeru „Kodeksa ravnanja glede posebnih postopkov“, ki ga je leta 2007 predlagala afriška skupina; poziva EU, da sprejme bolj proaktivno strategijo in podvoji svoja prizadevanja, da bi vplivala na program in razprave UNHRC;

| 56. | čeprav je stanje na področju človekovih pravic v državah članicah EU boljše kot v mnogo drugih članicah UNHRC, meni, da bodo dejavnosti EU učinkovitejše, če ji ne bo mogoče očitati dvojnih meril in selektivnosti v lastnih politikah o človekovih pravicah in demokraciji; zato poziva EU, da izpolni svojo obveznost glede spodbujanja spoštovanja človekovih pravic v vseh regijah na svetu in na vseh področjih; v zvezi s tem poziva EU, da se aktivno vključi v pregled konference v Durbanu, ki bo potekala leta 2009, pri tem pa naj predvsem upošteva, da je treba izvajati resolucijo Generalna skupščina Združenih narodov A/RES/62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen; |
| --- | --- |

56.

čeprav je stanje na področju človekovih pravic v državah članicah EU boljše kot v mnogo drugih članicah UNHRC, meni, da bodo dejavnosti EU učinkovitejše, če ji ne bo mogoče očitati dvojnih meril in selektivnosti v lastnih politikah o človekovih pravicah in demokraciji; zato poziva EU, da izpolni svojo obveznost glede spodbujanja spoštovanja človekovih pravic v vseh regijah na svetu in na vseh področjih; v zvezi s tem poziva EU, da se aktivno vključi v pregled konference v Durbanu, ki bo potekala leta 2009, pri tem pa naj predvsem upošteva, da je treba izvajati resolucijo Generalna skupščina Združenih narodov A/RES/62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen;

| 57. | spodbuja redno udeležbo delegacij Parlamenta na zasedanjih UNHRC v Ženevi; pozdravlja pobudo pododbora za človekove pravice, da na svoja srečanja povabi nosilce mandatov za posebne postopke in predsedstvo UNHRC, in poziva, naj se ta praksa nadaljuje; |
| --- | --- |

57.

spodbuja redno udeležbo delegacij Parlamenta na zasedanjih UNHRC v Ženevi; pozdravlja pobudo pododbora za človekove pravice, da na svoja srečanja povabi nosilce mandatov za posebne postopke in predsedstvo UNHRC, in poziva, naj se ta praksa nadaljuje;

| 58. | ponovno poudarja potrebo po jasni viziji, političnem programu in dolgoročni strategiji glede delovanja UNHRC ter glede dejavnosti držav članic EU znotraj tega organa, zlasti kar zadeva pregled UNHRC, ki ga je treba opraviti do leta 2011; meni, da mora ta strategija vključevati jasna merila; v zvezi s tem poziva EU, naj:






  — | ponovno potrdi in strogo zagovarja načela univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic, |
| --- | --- | --- |

58.

ponovno poudarja potrebo po jasni viziji, političnem programu in dolgoročni strategiji glede delovanja UNHRC ter glede dejavnosti držav članic EU znotraj tega organa, zlasti kar zadeva pregled UNHRC, ki ga je treba opraviti do leta 2011; meni, da mora ta strategija vključevati jasna merila; v zvezi s tem poziva EU, naj:

—

ponovno potrdi in strogo zagovarja načela univerzalnosti, neločljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic,

| — | zagotovi ohranitev in okrepitev sposobnosti UNHRC za obravnavanje razmer v posameznih državah, vključno z mandati držav, |
| --- | --- |

—

zagotovi ohranitev in okrepitev sposobnosti UNHRC za obravnavanje razmer v posameznih državah, vključno z mandati držav,

| — | zagotovi neodvisnost in učinkovitost posebnih postopkov na splošno in si prizadeva za uresničitev obveznosti sodelovanja s posebnimi postopki za članice UNHRC, |
| --- | --- |

—

zagotovi neodvisnost in učinkovitost posebnih postopkov na splošno in si prizadeva za uresničitev obveznosti sodelovanja s posebnimi postopki za članice UNHRC,

| — | si prizadeva za okrepitev neodvisnih mehanizmov za nadzor in ugotovitev v postopku splošnega rednega pregleda, |
| --- | --- |

—

si prizadeva za okrepitev neodvisnih mehanizmov za nadzor in ugotovitev v postopku splošnega rednega pregleda,

| — | ponovno potrdi posebno vlogo UNHRC kot glavnega in legitimnega mednarodnega foruma o človekovih pravicah in njegove dopolnilne vloge v zvezi z drugimi organi Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ponovno potrdi posebno vlogo UNHRC kot glavnega in legitimnega mednarodnega foruma o človekovih pravicah in njegove dopolnilne vloge v zvezi z drugimi organi Združenih narodov,

| — | ščiti neodvisnost Urada visokega komisarja za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ščiti neodvisnost Urada visokega komisarja za človekove pravice,

| — | krepi svojo strategijo za zunanje oblikovanje koalicije, predvsem z medregionalnimi pobudami, |
| --- | --- |

—

krepi svojo strategijo za zunanje oblikovanje koalicije, predvsem z medregionalnimi pobudami,

| — | nadalje obravnava svojo notranjo/zunanjo verodostojnost na področju človekovih pravic, predvsem z ratifikacijo pogodbe; |
| --- | --- |

—

nadalje obravnava svojo notranjo/zunanjo verodostojnost na področju človekovih pravic, predvsem z ratifikacijo pogodbe;

*

- *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav članic UNHRC, predsedniku Generalne skupščine Združenih narodov, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Uradu visokega komisarja za človekove pravice. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav članic UNHRC, predsedniku Generalne skupščine Združenih narodov, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Uradu visokega komisarja za človekove pravice.

---

(1)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 409.

(2)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 79.

(3)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

(4)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 582.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0065.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0193.

(7)  Resolucija UNHR C 5/1 z dne 18. junija 2007.

(8)  Resolucija A/HRC/7/16.

(9)  Resolucija A/HRC/6/35

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/80

---

Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

P6_TA(2009)0022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001) (2007/2154(INI))

(2010/C 46 E/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 254 o obveznosti objavljanja aktov ter člena 255(2) o pravici državljanov in prebivalcev EU do dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 254 o obveznosti objavljanja aktov ter člena 255(2) o pravici državljanov in prebivalcev EU do dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 207(3) o obveznosti Sveta, da v svojem poslovniku opredeli pogoje, pod katerimi ima javnost dostop do dokumentov Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 207(3) o obveznosti Sveta, da v svojem poslovniku opredeli pogoje, pod katerimi ima javnost dostop do dokumentov Sveta,

| — | ob upoštevanju Pogodbe EU in zlasti člena 1 (načelo odprtosti kot eno splošnih načel Unije), člena 6 (demokracija), člena 28(1) in člena 41(1) (uresničevanje pravice dostopa do dokumentov, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe EU in zlasti člena 1 (načelo odprtosti kot eno splošnih načel Unije), člena 6 (demokracija), člena 28(1) in člena 41(1) (uresničevanje pravice dostopa do dokumentov, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah),

| — | ob upoštevanju členov 10 in 16 Pogodbe EU, kot naj bi se spremenila z Lizbonsko pogodbo, ter členov 15 in 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 16 Pogodbe EU, kot naj bi se spremenila z Lizbonsko pogodbo, ter členov 15 in 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 41 (pravica do dobrega upravljanja) in 42 (pravica dostopa do dokumentov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 41 (pravica do dobrega upravljanja) in 42 (pravica dostopa do dokumentov),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1700/2003 z dne 22. septembra 2003 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1700/2003 z dne 22. septembra 2003 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (Sodišče) in Sodišča prve stopnje o dostopu do dokumentov, še zlasti nedavnih sodb Sodišča prve stopnje v zadevah Bavarian Lager Co. Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti (zadeva T-194/04) ter Sodišča Evropskih skupnosti (Sodišče) v zadevi Kraljevina Švedska in Maurizio Turco proti Svetu Evropske unije (združeni zadevi C-39/05 P in C-52/05 P, „sodba Sodišča v zadevi Turco“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (Sodišče) in Sodišča prve stopnje o dostopu do dokumentov, še zlasti nedavnih sodb Sodišča prve stopnje v zadevah Bavarian Lager Co. Ltd proti Komisiji Evropskih skupnosti (zadeva T-194/04) ter Sodišča Evropskih skupnosti (Sodišče) v zadevi Kraljevina Švedska in Maurizio Turco proti Svetu Evropske unije (združeni zadevi C-39/05 P in C-52/05 P, „sodba Sodišča v zadevi Turco“),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in dokumentov, ki sta jih glede vprašanja dostopa do dokumentov pripravila evropski varuh človekovih pravic, pa tudi evropski nadzornik za varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in dokumentov, ki sta jih glede vprašanja dostopa do dokumentov pripravila evropski varuh človekovih pravic, pa tudi evropski nadzornik za varstvo podatkov,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike, ki so občutljive narave (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. aprila 2008 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. aprila 2008 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (KOM(2008)0229),

| — | ob upoštevanju osnutka Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Konvencije Sveta Evrope o dostopu do uradnih dokumentov,

| — | ob upoštevanju ustnih vprašanj Svetu in Komisiji o izvršitvi sodbe Sodišča v zadevi „Turco“ (O-87/2008 in O-88/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnih vprašanj Svetu in Komisiji o izvršitvi sodbe Sodišča v zadevi „Turco“ (O-87/2008 in O-88/2008),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o dostopu do dokumentov za leto 2006, pa tudi člena 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Sveta, Komisije in Evropskega parlamenta o dostopu do dokumentov za leto 2006, pa tudi člena 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| — | ob upoštevanju členov 45 in 97(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 45 in 97(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0459/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0459/2008),

| A. | ker demokracije, ki temeljijo na načelih pravne države, zavezuje načelo javnega značaja pravil, ki zadevajo državljane, zaradi česar morajo institucije EU zagotoviti odprtost in preglednost, kar še zlasti velja za procese odločanja, tako da so seje, razprave in glasovanja demokratičnih zakonodajnih organov javni, na voljo pa so tudi osnutki zakonov in z njimi povezana besedila, |
| --- | --- |

A.

ker demokracije, ki temeljijo na načelih pravne države, zavezuje načelo javnega značaja pravil, ki zadevajo državljane, zaradi česar morajo institucije EU zagotoviti odprtost in preglednost, kar še zlasti velja za procese odločanja, tako da so seje, razprave in glasovanja demokratičnih zakonodajnih organov javni, na voljo pa so tudi osnutki zakonov in z njimi povezana besedila,

| B. | ker imajo državljani – da se zagotovi odgovornost in legitimnost demokratičnega političnega sistema – pravico vedeti:






  — | kako delujejo njihovi zastopniki po tem, ko so izvoljeni ali imenovani v javne organe ali ko zastopajo države članice na evropski ali mednarodni ravni (načelo odgovornosti), |
| --- | --- | --- |

B.

ker imajo državljani – da se zagotovi odgovornost in legitimnost demokratičnega političnega sistema – pravico vedeti:

—

kako delujejo njihovi zastopniki po tem, ko so izvoljeni ali imenovani v javne organe ali ko zastopajo države članice na evropski ali mednarodni ravni (načelo odgovornosti),

| — | kako deluje proces odločanja (vključno z dokumenti, predlogi sprememb, urnikom, udeleženimi akterji, oddanimi glasovi itd.), |
| --- | --- |

—

kako deluje proces odločanja (vključno z dokumenti, predlogi sprememb, urnikom, udeleženimi akterji, oddanimi glasovi itd.),

| — | koliko javnega denarja je dodeljenega in porabljenega ter s kakšnimi rezultati (načelo sledljivosti sredstev), |
| --- | --- |

—

koliko javnega denarja je dodeljenega in porabljenega ter s kakšnimi rezultati (načelo sledljivosti sredstev),

| C. | ker sta mednarodna skupnost in Evropska unija, na podlagi izkušenj njenih držav članic, postopoma začeli priznavati resnično „pravico dostopa do dokumentov“ in „pravico do obveščenosti“, ki temeljita na načelih demokracije, javnosti, preglednosti in odprtosti, |
| --- | --- |

C.

ker sta mednarodna skupnost in Evropska unija, na podlagi izkušenj njenih držav članic, postopoma začeli priznavati resnično „pravico dostopa do dokumentov“ in „pravico do obveščenosti“, ki temeljita na načelih demokracije, javnosti, preglednosti in odprtosti,

| D. | ker je iz količinskih podatkov v letnih poročilih o uporabi Uredbe (ES) št. 1049/2001 s strani institucij EU mogoče sklepati, da je bil dostop do dokumentov dovoljen v večjem številu zadev (splošno zmanjšanje števila in deleža zavrnitev), pri čemer se med institucijami EU razlikujejo razlogi za zavrnitve (najbolj pogost je varstvo postopka odločanja), in pa, kar zadeva dokumente občutljive narave, da Komisija in Parlament v svoje registre nista uvrstila nobenega tovrstnega dokumenta, medtem ko je Svet v svoj register uvrstil 79 dokumentov občutljive narave od skupaj 409 dokumentov; ker se zdi na podlagi kvalitativne analize očitno, da je bilo nekaj določb iz te uredbe glede pravilnega načina njene uporabe različno interpretiranih, zaradi česar so se državljani obrnili na evropskega varuha človekovih pravic in na Sodišče, |
| --- | --- |

D.

ker je iz količinskih podatkov v letnih poročilih o uporabi Uredbe (ES) št. 1049/2001 s strani institucij EU mogoče sklepati, da je bil dostop do dokumentov dovoljen v večjem številu zadev (splošno zmanjšanje števila in deleža zavrnitev), pri čemer se med institucijami EU razlikujejo razlogi za zavrnitve (najbolj pogost je varstvo postopka odločanja), in pa, kar zadeva dokumente občutljive narave, da Komisija in Parlament v svoje registre nista uvrstila nobenega tovrstnega dokumenta, medtem ko je Svet v svoj register uvrstil 79 dokumentov občutljive narave od skupaj 409 dokumentov; ker se zdi na podlagi kvalitativne analize očitno, da je bilo nekaj določb iz te uredbe glede pravilnega načina njene uporabe različno interpretiranih, zaradi česar so se državljani obrnili na evropskega varuha človekovih pravic in na Sodišče,

| E. | ker Svet vključi medinstitucionalno referenčno številko le v omejeno število dokumentov, v nasprotju s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, s čimer otežuje povezovanje dokumentov s postopki ter dokumentom tudi zniža raven pomembnosti na „gradiva za seje“, ki se ne registrirajo, ali jih obravnava kot „diplomatske dokumente“, s čimer izniči pravico državljanov do dostopa do njih, |
| --- | --- |

E.

ker Svet vključi medinstitucionalno referenčno številko le v omejeno število dokumentov, v nasprotju s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, s čimer otežuje povezovanje dokumentov s postopki ter dokumentom tudi zniža raven pomembnosti na „gradiva za seje“, ki se ne registrirajo, ali jih obravnava kot „diplomatske dokumente“, s čimer izniči pravico državljanov do dostopa do njih,

| F. | ker je treba skladno z uvodno izjavo 6 Uredbe (ES) št. 1049/2001 zagotoviti tudi dostop do dokumentov, izdelanih v skladu s postopkom prenesenih pristojnosti (komitologija) in ker se devet desetin pripravljene zakonodaje sprejme v skladu s tem postopkom, zaradi česar je treba v tem okviru v celoti zagotoviti ustrezen in pregleden demokratični nadzor, |
| --- | --- |

F.

ker je treba skladno z uvodno izjavo 6 Uredbe (ES) št. 1049/2001 zagotoviti tudi dostop do dokumentov, izdelanih v skladu s postopkom prenesenih pristojnosti (komitologija) in ker se devet desetin pripravljene zakonodaje sprejme v skladu s tem postopkom, zaradi česar je treba v tem okviru v celoti zagotoviti ustrezen in pregleden demokratični nadzor,

| G. | ker je svetovni splet postal poglavitni način za vpogled državljanov v dokumente EU, pri čemer se je povečalo število dokumentov, ki jih institucije EU dajo na voljo prek spleta, zaradi česar je treba sedaj dodatno izboljšati prijaznost spletnih strani institucij EU in dokumentnih spletnih strani do uporabnika in njihovo medsebojno povezanost ter oblikovati enotni portal EU za dostopanje do vseh dokumentov, postopkov in institucij, |
| --- | --- |

G.

ker je svetovni splet postal poglavitni način za vpogled državljanov v dokumente EU, pri čemer se je povečalo število dokumentov, ki jih institucije EU dajo na voljo prek spleta, zaradi česar je treba sedaj dodatno izboljšati prijaznost spletnih strani institucij EU in dokumentnih spletnih strani do uporabnika in njihovo medsebojno povezanost ter oblikovati enotni portal EU za dostopanje do vseh dokumentov, postopkov in institucij,

| H. | ker bi morale institucije EU sedaj narediti nadaljnje korake v smeri večje preglednosti, odprtosti in demokracije in se zavzeti za „akt EU o prostem dostopu do informacij“, saj je pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 pozornost javnosti pritegnilo več pomanjkljivosti; ker bi morale institucije EU nujno analizirati in izvršiti nedavne sodbe, med tem ko je Komisija objavila svoj predlog revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- |

H.

ker bi morale institucije EU sedaj narediti nadaljnje korake v smeri večje preglednosti, odprtosti in demokracije in se zavzeti za „akt EU o prostem dostopu do informacij“, saj je pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 pozornost javnosti pritegnilo več pomanjkljivosti; ker bi morale institucije EU nujno analizirati in izvršiti nedavne sodbe, med tem ko je Komisija objavila svoj predlog revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| 1. | poudarja, da je Sodišče v vzorčni sodbi v zadevi Turco prišlo do sklepa, da je „v Uredbi (ES) št. 1049/2001 načeloma določena obveznost razkritja mnenj pravne službe Sveta v zvezi z zakonodajnim postopkom“ (4) ter da je v tej sodbi Sodišče prišlo do naslednjih zaključkov:






  — | pravica dostopa javnosti do dokumentov institucij EU izhaja iz demokratičnega značaja teh institucij, kot je določeno v uvodni izjavi 4 in členu 1 Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- | --- |

1.

poudarja, da je Sodišče v vzorčni sodbi v zadevi Turco prišlo do sklepa, da je „v Uredbi (ES) št. 1049/2001 načeloma določena obveznost razkritja mnenj pravne službe Sveta v zvezi z zakonodajnim postopkom“ (4) ter da je v tej sodbi Sodišče prišlo do naslednjih zaključkov:

—

pravica dostopa javnosti do dokumentov institucij EU izhaja iz demokratičnega značaja teh institucij, kot je določeno v uvodni izjavi 4 in členu 1 Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| — | izjeme, ki jih vsebuje navedena uredba (kot je varstvo postopka odločanja), je treba razlagati strogo in jih presojati z vidika prevladujočega javnega interesa za razkritje, ki je povezan z demokracijo, tesnejšim sodelovanjem državljanov v procesu odločanja, legitimnostjo uprave ter učinkovitostjo in odgovornostjo do državljanov (5), |
| --- | --- |

—

izjeme, ki jih vsebuje navedena uredba (kot je varstvo postopka odločanja), je treba razlagati strogo in jih presojati z vidika prevladujočega javnega interesa za razkritje, ki je povezan z demokracijo, tesnejšim sodelovanjem državljanov v procesu odločanja, legitimnostjo uprave ter učinkovitostjo in odgovornostjo do državljanov (5),

| — | ti zaključki so še pomembnejši, ko institucije EU delujejo v svoji zakonodajni funkciji (6), |
| --- | --- |

—

ti zaključki so še pomembnejši, ko institucije EU delujejo v svoji zakonodajni funkciji (6),

| — | preglednost glede različnih stališč o nekem aktu (in njegovi zakonitosti), „omogoča javno razpravo o razhajanjih med različnimi mnenji ter daje institucijam večjo legitimnost v očeh evropskih državljanov in povečuje njihovo zaupanje“ (7), |
| --- | --- |

—

preglednost glede različnih stališč o nekem aktu (in njegovi zakonitosti), „omogoča javno razpravo o razhajanjih med različnimi mnenji ter daje institucijam večjo legitimnost v očeh evropskih državljanov in povečuje njihovo zaupanje“ (7),

| — | institucija mora predložiti podrobno navedbo razlogov za zavrnitev (8), |
| --- | --- |

—

institucija mora predložiti podrobno navedbo razlogov za zavrnitev (8),

| — | izjema lahko velja le za obdobje, ko je varstvo dokumenta utemeljeno na podlagi vsebine dokumenta (9); |
| --- | --- |

—

izjema lahko velja le za obdobje, ko je varstvo dokumenta utemeljeno na podlagi vsebine dokumenta (9);

| 2. | poudarja, da omenjena sodba Sodišča v zadevi Turco v EU dodatno krepi načelo, po katerem morajo biti dejavnosti, dokumenti in odločitve demokratičnih institucij javne, kar je pogoj za njihovo zakonitost, legitimnost in odgovornost na podlagi člena 6 Pogodbe EU ter členov 254 in 255 Pogodbe ES, zaradi česar morajo biti dokumenti objavljeni in v vsakem primeru dostopni, vsako odstopanje od tega načela pa je treba strogo omejiti in strogo razložiti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da omenjena sodba Sodišča v zadevi Turco v EU dodatno krepi načelo, po katerem morajo biti dejavnosti, dokumenti in odločitve demokratičnih institucij javne, kar je pogoj za njihovo zakonitost, legitimnost in odgovornost na podlagi člena 6 Pogodbe EU ter členov 254 in 255 Pogodbe ES, zaradi česar morajo biti dokumenti objavljeni in v vsakem primeru dostopni, vsako odstopanje od tega načela pa je treba strogo omejiti in strogo razložiti;

| 3. | nujno poziva vse institucije EU, naj uporabljajo Uredbo (ES) št. 1049/2001 v luči nedavne sodne prakse in zlasti sodbe Sodišča v zadevi Turco z vsemi njenimi posledicami, zlasti pri zakonodajnih postopkih (objava mnenj pravne službe, stroga razlaga izjem, obveznost podrobna navedba razlogov za zavrnitev itd.), in poziva Svet, naj pregleda tudi svoja pravila, da zagotovi javno dostopnost vseh razprav in informacij, vključno z identiteto delegacij držav članic v Svetu, pa tudi v njegovih delovnih skupinah in strokovnih skupinah, ter pripravi zapise svojih javnih sej, saj tudi v tem primeru velja sklep Sodišča, da interes javnosti do odprtosti prevlada nad izjemo v korist varstva postopka odločanja - različna stališča glede posameznega zakonodajnega akta namreč omogočajo večjo legitimnost institucij; |
| --- | --- |

3.

nujno poziva vse institucije EU, naj uporabljajo Uredbo (ES) št. 1049/2001 v luči nedavne sodne prakse in zlasti sodbe Sodišča v zadevi Turco z vsemi njenimi posledicami, zlasti pri zakonodajnih postopkih (objava mnenj pravne službe, stroga razlaga izjem, obveznost podrobna navedba razlogov za zavrnitev itd.), in poziva Svet, naj pregleda tudi svoja pravila, da zagotovi javno dostopnost vseh razprav in informacij, vključno z identiteto delegacij držav članic v Svetu, pa tudi v njegovih delovnih skupinah in strokovnih skupinah, ter pripravi zapise svojih javnih sej, saj tudi v tem primeru velja sklep Sodišča, da interes javnosti do odprtosti prevlada nad izjemo v korist varstva postopka odločanja - različna stališča glede posameznega zakonodajnega akta namreč omogočajo večjo legitimnost institucij;

| 4. | poziva institucije EU, naj določijo skupna pravila o tem, kako izvajati upravne postopke in kako vlagati upravne dokumente, jih razvrščati kot zaupne, odpravljati njihovo zaupnost, jih registrirati in širiti v institucijah EU in zunaj njih, ob upoštevanju, da je načelo preglednosti neločljivo od načela dobrega upravljanja, kot so v členu 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija; v istem oziru bi bilo treba v okviru revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 le-to združiti z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10), da bi vključevala opredelitve skupnih pravil glede sprotnih, vmesnih in zgodovinskih arhivov, s čemer bi se izognili sedanjim neskladjem v ravnanju institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

4.

poziva institucije EU, naj določijo skupna pravila o tem, kako izvajati upravne postopke in kako vlagati upravne dokumente, jih razvrščati kot zaupne, odpravljati njihovo zaupnost, jih registrirati in širiti v institucijah EU in zunaj njih, ob upoštevanju, da je načelo preglednosti neločljivo od načela dobrega upravljanja, kot so v členu 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija; v istem oziru bi bilo treba v okviru revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 le-to združiti z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10), da bi vključevala opredelitve skupnih pravil glede sprotnih, vmesnih in zgodovinskih arhivov, s čemer bi se izognili sedanjim neskladjem v ravnanju institucij EU in držav članic;

| 5. | meni, da bi moral biti Parlament v ospredju, kar zadeva javnost, preglednost in odprtost v EU ter da bi moral pred parlamentarnimi volitvami leta 2009 začeti z izrednim akcijskim načrtom, na primer v okviru pobude o e-Parlamentu, s katerim bi zagotovil, da je zlasti na njegovi spletni strani na voljo več in lažje dostopnih informacij o:






  — | dejavnostih, sodelovanju in prisotnosti poslancev Evropskega parlamenta pri parlamentarnem delu, in sicer v absolutnih, relativnih in odstotnih vrednostih, ki so na voljo in dostopne državljanom tudi prek iskalnih meril (11), |
| --- | --- | --- |

5.

meni, da bi moral biti Parlament v ospredju, kar zadeva javnost, preglednost in odprtost v EU ter da bi moral pred parlamentarnimi volitvami leta 2009 začeti z izrednim akcijskim načrtom, na primer v okviru pobude o e-Parlamentu, s katerim bi zagotovil, da je zlasti na njegovi spletni strani na voljo več in lažje dostopnih informacij o:

—

dejavnostih, sodelovanju in prisotnosti poslancev Evropskega parlamenta pri parlamentarnem delu, in sicer v absolutnih, relativnih in odstotnih vrednostih, ki so na voljo in dostopne državljanom tudi prek iskalnih meril (11),

| — | dejavnostih Parlamenta na plenarnih zasedanjih, v odborih, delegacijah in notranjih teles: zakonodajni observatorij (Legislative Observatory) bi bilo treba izboljšati z vključitvijo sklicevanj na vse zadevne dokumente (12) in povezav do njih; s prenosi prek spleta bi moralo biti na spletni strani Parlamenta državljanom na voljo delo odborov in delegacij, kot so na voljo prenosi plenarnih zasedanj, in bi se morali shranjevati ter biti dosegljivi prek iskalnih meril; notranja telesa (kot so konferenca predsednikov, predsedstvo, kvestorji, delovna skupina za reformo Parlamenta itd.) bi morali spodbujali in zagotavljali najvišjo stopnjo preglednosti svojega dela nasproti drugim poslancem in državljanom z omogočanjem dostopa do vseh svojih dokumentov, |
| --- | --- |

—

dejavnostih Parlamenta na plenarnih zasedanjih, v odborih, delegacijah in notranjih teles: zakonodajni observatorij (Legislative Observatory) bi bilo treba izboljšati z vključitvijo sklicevanj na vse zadevne dokumente (12) in povezav do njih; s prenosi prek spleta bi moralo biti na spletni strani Parlamenta državljanom na voljo delo odborov in delegacij, kot so na voljo prenosi plenarnih zasedanj, in bi se morali shranjevati ter biti dosegljivi prek iskalnih meril; notranja telesa (kot so konferenca predsednikov, predsedstvo, kvestorji, delovna skupina za reformo Parlamenta itd.) bi morali spodbujali in zagotavljali najvišjo stopnjo preglednosti svojega dela nasproti drugim poslancem in državljanom z omogočanjem dostopa do vseh svojih dokumentov,

| — | nadomestilih in izdatkih poslancev Evropskega parlamenta, skladno s stališčem evropskega varuha človekovih pravic glede tega, da bi moral dostop do informacij veljati tudi za tovrstne podatke (13), pa tudi o vseh izjavah o finančnih interesih vseh poslancev, te informacije pa bi morale biti na voljo v vseh uradnih jezikih EU, |
| --- | --- |

—

nadomestilih in izdatkih poslancev Evropskega parlamenta, skladno s stališčem evropskega varuha človekovih pravic glede tega, da bi moral dostop do informacij veljati tudi za tovrstne podatke (13), pa tudi o vseh izjavah o finančnih interesih vseh poslancev, te informacije pa bi morale biti na voljo v vseh uradnih jezikih EU,

ter poziva države članice, nacionalne parlamente in druge izvoljene organe, naj storijo enako z oblikovanjem registrov dejavnosti parlamentov in poslancev;

| 6. | poziva Komisijo, naj upošteva priporočilo evropskega varuha človekovih pravic (pritožba 3208/2006/GG) o registru Komisije, kar zadeva njeno obvezo, da „vključi sklicevanje na vse dokumente, v smislu člena 3(a), s katerimi razpolaga v registru, predvidenem v členu 11 [Uredbe (ES) št. 1049/2001], kolikor to še ni bilo storjeno“; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj upošteva priporočilo evropskega varuha človekovih pravic (pritožba 3208/2006/GG) o registru Komisije, kar zadeva njeno obvezo, da „vključi sklicevanje na vse dokumente, v smislu člena 3(a), s katerimi razpolaga v registru, predvidenem v členu 11 [Uredbe (ES) št. 1049/2001], kolikor to še ni bilo storjeno“;

| 7. | meni, da bi bil dostop do dokumentov in informacij lažji, če bi bili dokumenti vloženi, registrirani in ponovno uporabljeni s strani drugih institucij v skladu s skupnimi standardi (na primer za sklicevanje na različne verzije istega dokumenta ter predlogov sprememb, prilog in popravkov, ki se nanj nanašajo) (14) in sicer z uporabo urejevalnikov besedil z odprto kodo, dejanske večjezičnosti in tehnologij, ki omogočajo tudi invalidnim osebam dostop do informacij in dokumentov, kot je državam članicam predlagala Komisija v svojem sporočilu o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (KOM(2008)0583) in kot določa Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (15); |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bil dostop do dokumentov in informacij lažji, če bi bili dokumenti vloženi, registrirani in ponovno uporabljeni s strani drugih institucij v skladu s skupnimi standardi (na primer za sklicevanje na različne verzije istega dokumenta ter predlogov sprememb, prilog in popravkov, ki se nanj nanašajo) (14) in sicer z uporabo urejevalnikov besedil z odprto kodo, dejanske večjezičnosti in tehnologij, ki omogočajo tudi invalidnim osebam dostop do informacij in dokumentov, kot je državam članicam predlagala Komisija v svojem sporočilu o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (KOM(2008)0583) in kot določa Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (15);

| 8. | meni, da se navadni državljani pri dostopu do podatkov o institucijah EU še vedno srečujejo z mnogimi ovirami zaradi pomanjkanja učinkovite in k državljanom usmerjene medinstitucionalne politike preglednosti in komunikacije; meni, da bi morali imeti državljani EU možnost, da ne glede na točko dostopa sledijo danemu zakonodajnemu ali upravnemu postopku in da imajo dostop do vseh z njim povezanih dokumentov (16); že leta 2001 se bila podana zahteva, da se določi medinstitucionalni časovni načrt za izboljšanje, poenostavitev izpopolnitev registrov in spletnih strani institucij EU ter za zagotovitev njihove interoperabilnosti; institucije EU, ki bi rade vodile razvoj tehnik e-vlade bi morale biti sposobne in pripravljene vzpostaviti pravi medinstitucionalni iskalnik, s katerim bi postal dostop do dokumentov in podatkov uporabnikom bolj prijazen; |
| --- | --- |

8.

meni, da se navadni državljani pri dostopu do podatkov o institucijah EU še vedno srečujejo z mnogimi ovirami zaradi pomanjkanja učinkovite in k državljanom usmerjene medinstitucionalne politike preglednosti in komunikacije; meni, da bi morali imeti državljani EU možnost, da ne glede na točko dostopa sledijo danemu zakonodajnemu ali upravnemu postopku in da imajo dostop do vseh z njim povezanih dokumentov (16); že leta 2001 se bila podana zahteva, da se določi medinstitucionalni časovni načrt za izboljšanje, poenostavitev izpopolnitev registrov in spletnih strani institucij EU ter za zagotovitev njihove interoperabilnosti; institucije EU, ki bi rade vodile razvoj tehnik e-vlade bi morale biti sposobne in pripravljene vzpostaviti pravi medinstitucionalni iskalnik, s katerim bi postal dostop do dokumentov in podatkov uporabnikom bolj prijazen;

| 9. | globoko obžaluje, da v nasprotju z določbami člena 12 Uredbe (ES) št. 1049/2001, številni pripravljalni zakonodajni dokumenti še niso registrirani (na primer gradiva za seje, o katerih razpravljajo zlasti v delovnih skupinah Sveta, ki jih je ustanovil Coreper I), ko pa jih registrirajo, niso opremljeni z medinstitucionalno kodo, zaradi česar jih ni mogoče vključiti v skupno medinstitucionalno evidenco v okviru pilotskega medinstitucionalnega projekta „Preglednost na območju svobode, varnosti in pravice“ (Trans-JAI), začetega že leta 2004 in namenjenega zakonodajnim postopkom na območju svobode, varnosti in pravice; se seznani z novim rokom (2010), ki ga je na plenarnem zasedanju razglasil podpredsednik Wallström, in meni, da bo tudi ta rok zamujen, če ne bodo institucije EU nemudoma dale na voljo častnika za zvezo, ki bo lahko vstavljal medinstitucionalno kodo, kadar je na originalnih dokumentih ne bo; sedanje stanje ni le izguba javnega denarja, temveč tudi način, kako ne pustiti državljanov blizu pri vsakdanjih zakonodajnih opravilih na zelo občutljivih področjih, kot je območje svobode, varnosti in pravice; poziva Komisijo, naj predvidi začetek veljavnosti takšnega orodja na začetku naslednjega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

9.

globoko obžaluje, da v nasprotju z določbami člena 12 Uredbe (ES) št. 1049/2001, številni pripravljalni zakonodajni dokumenti še niso registrirani (na primer gradiva za seje, o katerih razpravljajo zlasti v delovnih skupinah Sveta, ki jih je ustanovil Coreper I), ko pa jih registrirajo, niso opremljeni z medinstitucionalno kodo, zaradi česar jih ni mogoče vključiti v skupno medinstitucionalno evidenco v okviru pilotskega medinstitucionalnega projekta „Preglednost na območju svobode, varnosti in pravice“ (Trans-JAI), začetega že leta 2004 in namenjenega zakonodajnim postopkom na območju svobode, varnosti in pravice; se seznani z novim rokom (2010), ki ga je na plenarnem zasedanju razglasil podpredsednik Wallström, in meni, da bo tudi ta rok zamujen, če ne bodo institucije EU nemudoma dale na voljo častnika za zvezo, ki bo lahko vstavljal medinstitucionalno kodo, kadar je na originalnih dokumentih ne bo; sedanje stanje ni le izguba javnega denarja, temveč tudi način, kako ne pustiti državljanov blizu pri vsakdanjih zakonodajnih opravilih na zelo občutljivih področjih, kot je območje svobode, varnosti in pravice; poziva Komisijo, naj predvidi začetek veljavnosti takšnega orodja na začetku naslednjega parlamentarnega obdobja;

| 10. | meni, da bi morale institucije EU oblikovati enoten register/portal EU z informacijami in dokumenti, ki bi državljanom omogočal, da sledijo določenemu postopku in dostopajo do vseh dokumentov, ki so z njim povezani (16); takšen načrt bi moral vsebovati tako poenostavitev in dopolnitev njihovih registrov in spletnih strani ter medsebojno povezavo institucij EU kot njihovo vključitev v enoten EU portal; poziva, naj se pred začetkom naslednjega parlamentarnega mandata oblikuje medinstitucionalni bilten za vsakodnevno spremljanje, v katerem bi bile zbrane informacije in dokumenti, povezani z zakonodajnimi in nezakonodajnimi dejavnostmi EU ter njenim programom, kot je bilo leta 2004 načrtovano s projektom „Preglednost na območju svobode, varnosti in pravice“ (Trans-JAI), ki je bil utemeljen na Medinstitucionalnem sporazumu leta 2004, vendar na žalost še ne deluje; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morale institucije EU oblikovati enoten register/portal EU z informacijami in dokumenti, ki bi državljanom omogočal, da sledijo določenemu postopku in dostopajo do vseh dokumentov, ki so z njim povezani (16); takšen načrt bi moral vsebovati tako poenostavitev in dopolnitev njihovih registrov in spletnih strani ter medsebojno povezavo institucij EU kot njihovo vključitev v enoten EU portal; poziva, naj se pred začetkom naslednjega parlamentarnega mandata oblikuje medinstitucionalni bilten za vsakodnevno spremljanje, v katerem bi bile zbrane informacije in dokumenti, povezani z zakonodajnimi in nezakonodajnimi dejavnostmi EU ter njenim programom, kot je bilo leta 2004 načrtovano s projektom „Preglednost na območju svobode, varnosti in pravice“ (Trans-JAI), ki je bil utemeljen na Medinstitucionalnem sporazumu leta 2004, vendar na žalost še ne deluje;

| 11. | poziva institucije EU, naj zagotovijo, da je vsaj pred začetkom naslednjega mandata Parlamenta:






  — | v vseh pripravljalnih dokumentih naveden zakonodajni postopek, |
| --- | --- | --- |

11.

poziva institucije EU, naj zagotovijo, da je vsaj pred začetkom naslednjega mandata Parlamenta:

—

v vseh pripravljalnih dokumentih naveden zakonodajni postopek,

| — | so v vseh dnevnih redih in zaključkih postopkov Sveta in pripravljalnih teles jasno navedeni referenčni dokumenti ter da so hitro in pravočasno registrirani in objavljeni v registru Sveta (tudi tako imenovana „gradiva za seje“), |
| --- | --- |

—

so v vseh dnevnih redih in zaključkih postopkov Sveta in pripravljalnih teles jasno navedeni referenčni dokumenti ter da so hitro in pravočasno registrirani in objavljeni v registru Sveta (tudi tako imenovana „gradiva za seje“),

| — | državljanom pošteno in pregledno pojasnijo svoje organizacijske sheme in navedejo pristojnosti njihovih notranjih enot, notranji potek dela in približne roke za dosjeje, ki so v njihovi pristojnosti, ter na katere službe naj se državljani obrnejo, da bi pridobili podporo, informacije ali upravno varstvo, |
| --- | --- |

—

državljanom pošteno in pregledno pojasnijo svoje organizacijske sheme in navedejo pristojnosti njihovih notranjih enot, notranji potek dela in približne roke za dosjeje, ki so v njihovi pristojnosti, ter na katere službe naj se državljani obrnejo, da bi pridobili podporo, informacije ali upravno varstvo,

| — | je vsem zakonodajnim predlogom priložena ocena učinka, ki je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

—

je vsem zakonodajnim predlogom priložena ocena učinka, ki je na voljo javnosti;

| 12. | poziva institucije EU, naj zagotovijo boljšo preglednost kar zadeva postopke komitologije, pa tudi kar zadeva dogovore med institucijami, dosežene v prvi obravnavi v postopkih soodločanja (v tristranskih pogovorih), da bodo medinstitucionalni dogovori v celoti skladni z obveznostjo obveščanja javnosti, preglednosti in odprtosti v zakonodajnih postopkih, pri čemer naj bo udeležena parlamentarna skupščina, ki je po zakonu zavezana, da svoje seje organizira javno in da objavi dokumente, ki jih je obravnavala; |
| --- | --- |

12.

poziva institucije EU, naj zagotovijo boljšo preglednost kar zadeva postopke komitologije, pa tudi kar zadeva dogovore med institucijami, dosežene v prvi obravnavi v postopkih soodločanja (v tristranskih pogovorih), da bodo medinstitucionalni dogovori v celoti skladni z obveznostjo obveščanja javnosti, preglednosti in odprtosti v zakonodajnih postopkih, pri čemer naj bo udeležena parlamentarna skupščina, ki je po zakonu zavezana, da svoje seje organizira javno in da objavi dokumente, ki jih je obravnavala;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba obstoječe postopke v zvezi s preneseno zakonodajo (t.i. komitološke akte), ki zajemajo devet desetin vseh pravno zavezujočih aktov, ki jih vsako leto sprejmejo institucije EU, pregledati in uporabiti na način, ki bi zagotavljal spoštovanje demokratičnih načel in preglednosti; poslanci, postopki in glasovanje v komitoloških odborih bi morali biti javni, nacionalni in evropski poslanci ter državljani pa bi morali imeti dostop do dokumentov v komitološkem registru takoj, ko bi bili ti poslani članom komitoloških odborov (kot je leta 2001 obljubil tedanji komisar Barnier); meni, da bi morala večja preglednost veljati zlasti pri osnutkih uredb, Parlament pa bi moral organizirati obravnavo teh predlogov kar najbolj odprto in pregledno, s čemer bi se izognil nejasnim situacijam, kot so bile tiste, ki so nastale v zvezi z uredbami o varnosti letalstva in tekočinah ter skenerjih za telo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba obstoječe postopke v zvezi s preneseno zakonodajo (t.i. komitološke akte), ki zajemajo devet desetin vseh pravno zavezujočih aktov, ki jih vsako leto sprejmejo institucije EU, pregledati in uporabiti na način, ki bi zagotavljal spoštovanje demokratičnih načel in preglednosti; poslanci, postopki in glasovanje v komitoloških odborih bi morali biti javni, nacionalni in evropski poslanci ter državljani pa bi morali imeti dostop do dokumentov v komitološkem registru takoj, ko bi bili ti poslani članom komitoloških odborov (kot je leta 2001 obljubil tedanji komisar Barnier); meni, da bi morala večja preglednost veljati zlasti pri osnutkih uredb, Parlament pa bi moral organizirati obravnavo teh predlogov kar najbolj odprto in pregledno, s čemer bi se izognil nejasnim situacijam, kot so bile tiste, ki so nastale v zvezi z uredbami o varnosti letalstva in tekočinah ter skenerjih za telo;

| 14. | meni, da načelo lojalnega sodelovanja med institucijami pomeni, da so institucije EU, zlasti pri obravnavi zakonodajnih besedil ali mednarodnih pogodb (na primer sodelovanje med EU in ZDA na področju pravosodja in notranjih zadev, evidenc imen letalskih potnikov in varstva podatkov) ali postopkov imenovanja (na primer imenovanje direktorja Agencije za temeljne pravice), obvezane izmenjati vse zadevne dokumente in informacije, četudi so občutljive narave ali zaupne, ter da je treba nujno izboljšati obstoječo prakso; |
| --- | --- |

14.

meni, da načelo lojalnega sodelovanja med institucijami pomeni, da so institucije EU, zlasti pri obravnavi zakonodajnih besedil ali mednarodnih pogodb (na primer sodelovanje med EU in ZDA na področju pravosodja in notranjih zadev, evidenc imen letalskih potnikov in varstva podatkov) ali postopkov imenovanja (na primer imenovanje direktorja Agencije za temeljne pravice), obvezane izmenjati vse zadevne dokumente in informacije, četudi so občutljive narave ali zaupne, ter da je treba nujno izboljšati obstoječo prakso;

| 15. | pohvali delo evropskega varuha človekovih pravic pri zagotavljanju večje preglednosti na strani institucij EU in soglaša z mnenji, ki jih je izrazil skupaj z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o ravnotežju med varstvom podatkov in pravico do zasebnosti, kar urejata Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (17) in Uredba (ES) št. 1049/2001; poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj za novoizvoljeni Parlament pripravi poročilo o dostopu do dokumentov, ki naj obravnava vprašanja iz te resolucije; |
| --- | --- |

15.

pohvali delo evropskega varuha človekovih pravic pri zagotavljanju večje preglednosti na strani institucij EU in soglaša z mnenji, ki jih je izrazil skupaj z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o ravnotežju med varstvom podatkov in pravico do zasebnosti, kar urejata Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (17) in Uredba (ES) št. 1049/2001; poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj za novoizvoljeni Parlament pripravi poročilo o dostopu do dokumentov, ki naj obravnava vprašanja iz te resolucije;

| 16. | poziva institucije EU in države članice, da spodbujajo skupno upravno kulturo preglednosti, ki naj temelji na načelih iz člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, sodni praksi Sodišča, priporočilih evropskega varuha človekovih pravic in najboljših praksah držav članic; meni, da bi moral vsak generalni direktorat institucij EU zagotoviti, kot že velja za uradne osebe za varstvo podatkov, da so dokumenti vloženi, registrirani, razvrščeni kot zaupni, objavljeni, ko več nimajo oznake zaupnosti, in razširjeni v skladu z načelom dobrega upravljanja, Uredbo(ES) št. 1049/2001 in poslovniki zadevnih institucij EU; |
| --- | --- |

16.

poziva institucije EU in države članice, da spodbujajo skupno upravno kulturo preglednosti, ki naj temelji na načelih iz člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, sodni praksi Sodišča, priporočilih evropskega varuha človekovih pravic in najboljših praksah držav članic; meni, da bi moral vsak generalni direktorat institucij EU zagotoviti, kot že velja za uradne osebe za varstvo podatkov, da so dokumenti vloženi, registrirani, razvrščeni kot zaupni, objavljeni, ko več nimajo oznake zaupnosti, in razširjeni v skladu z načelom dobrega upravljanja, Uredbo(ES) št. 1049/2001 in poslovniki zadevnih institucij EU;

| 17. | poziva k uvedbi evropskega leta preglednosti in k evropski kampanji za preglednost, ki bi jo izvedli leta 2009 ob evropskih volitvah, da bi se državljani zavedali svoje pravice do dostopa do dokumentov EU ter standardov EU glede javnosti, odprtosti in preglednosti tudi v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poziva k uvedbi evropskega leta preglednosti in k evropski kampanji za preglednost, ki bi jo izvedli leta 2009 ob evropskih volitvah, da bi se državljani zavedali svoje pravice do dostopa do dokumentov EU ter standardov EU glede javnosti, odprtosti in preglednosti tudi v državah članicah;

| 18. | meni, da bi se morala preglednost na ravni EU odražati pri tem, kako države članice prenašajo zakonodajo EU v nacionalno pravo, in vabi nacionalne parlamente in konferenco odborov za zadeve Skupnost in evropske zadeve parlamentov Evropske unije, naj preučijo predloge, ki jih vsebuje ta resolucija, ter promovirajo register EU o dejavnostih parlamentov in poslancev, ki bi lahko pomagal zagotoviti in povečati medsebojno sodelovanje in posvetovanje med EU, Parlamentom in nacionalnimi parlamenti, temelječe na najboljši praksi v zvezi s preglednostjo e-Parlamenta in e-vlade; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi se morala preglednost na ravni EU odražati pri tem, kako države članice prenašajo zakonodajo EU v nacionalno pravo, in vabi nacionalne parlamente in konferenco odborov za zadeve Skupnost in evropske zadeve parlamentov Evropske unije, naj preučijo predloge, ki jih vsebuje ta resolucija, ter promovirajo register EU o dejavnostih parlamentov in poslancev, ki bi lahko pomagal zagotoviti in povečati medsebojno sodelovanje in posvetovanje med EU, Parlamentom in nacionalnimi parlamenti, temelječe na najboljši praksi v zvezi s preglednostjo e-Parlamenta in e-vlade;

| 19. | je seznanjen z zaskrbljenostjo, ki jo je Parlamentarna skupščina Sveta Evrope izrazila v zvezi z osnutkom Evropske konvencije o dostopu do uradnih dokumentov v svojem mnenju št. 270 (2008), in poziva države članice, naj v osnutek konvencije vključijo vsaj spremembe, ki so jih predlagali člani skupščine; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z zaskrbljenostjo, ki jo je Parlamentarna skupščina Sveta Evrope izrazila v zvezi z osnutkom Evropske konvencije o dostopu do uradnih dokumentov v svojem mnenju št. 270 (2008), in poziva države članice, naj v osnutek konvencije vključijo vsaj spremembe, ki so jih predlagali člani skupščine;

| 20. | poziva Evropski svet in Sodišče (slednjega le v zvezi z njegovimi upravnimi nalogami), edina organa, ki še ne uporabljata Uredbe (ES) št. 1049/2001 za svoje dokumente, naj razmislita in sprejmeta ustrezne ukrepe, da se to stanje popravi; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropski svet in Sodišče (slednjega le v zvezi z njegovimi upravnimi nalogami), edina organa, ki še ne uporabljata Uredbe (ES) št. 1049/2001 za svoje dokumente, naj razmislita in sprejmeta ustrezne ukrepe, da se to stanje popravi;

| 21. | poziva institucije EU, naj delujejo v smeri ambicioznega evropskega „zakona o prostem dostopu do informacij“ na podlagi predlagane revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

21.

poziva institucije EU, naj delujejo v smeri ambicioznega evropskega „zakona o prostem dostopu do informacij“ na podlagi predlagane revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, evropskemu varuhu človekovih pravic, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, evropskemu varuhu človekovih pravic, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  UL L 243, 27.9.2003, str. 1.

(3)  UL C 298. 30.11.2002, str. 1.

(4)  Odstavek 68 sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi Turco.

(5)  Dokument, za katerega bi lahko veljala izjema (na primer „pravno mnenje“), je treba vsebinsko preučiti, da se določi, kateri njegovi deli so zajeti v izjemi; tveganje, povezano z razkritjem, „mora biti razumno predvidljivo in ne le hipotetično“; uravnotežiti je treba takšno tveganje in „javni interes, da se omogoči dostop do dokumenta ob upoštevanju prednosti, ki izhajajo [...] iz povečane preglednosti, to je tesnejšega sodelovanja državljanov v postopku odločanja in večje zakonitosti v upravi ter njeno učinkovitejše in odgovornejše ravnanje v razmerju do državljanov v demokratičnem sistemu“.

(6)  Ker je „možnost državljanov, da poznajo temelje zakonodajne dejavnosti [...] namreč pogoj, da lahko učinkovito izvajajo svoje demokratične pravice“ (odstavek 46 sodbe Sodišča v zadevi Turco) in je prevladujoč interes javnosti, ki se poudarja v Uredbi (ES) št. 1049/2001, v tem, „da lahko razkritje dokumentov [...] o pravnih vprašanjih, ki se pojavijo med razpravo o zakonodajnih pobudah, poveča preglednost in odprtost zakonodajnega postopka ter krepi demokratično pravico evropskih državljanov“ (odstavek 67 sodbe Sodišča v zadevi Turco).

(7)  Odstavek 59 sodbe Sodišča v zadevi Turco.

(8)  Odstavek 69 sodbe Sodišča v zadevi Turco.

(9)  Odstavek 70 sodbe Sodišča v zadevi Turco.

(10)  UL L 43, 15.2.1983, str. 1.

(11)  Kot so: koliko dni je bil vsak poslanec prisoten v EP in kje se je podpisal in/ali glasoval, pa tudi pri poimenskem glasovanju na plenarnih zasedanjih in v odborih; na katerih sejah institucionalnih organov je sodeloval (na plenarnem zasedanju in/ali v odborih in/ali delegacijah itd.); podatki bi morali biti na voljo tudi prek iskalnih meril, kot so ime poslanca / plenarno zasedanje / odbor / delegacija / glasovanje / prisotnost / dan / mesec / leto / zakonodajni mandat itd., povezave s to spletno stranjo pa bi bilo treba vključiti v spletne strani poslancev in v druge zadevne spletne strani; spletne strani poslancev Evropskega parlamenta bi morale vključevati te informacije ter imena asistentov, pripravljena mnenja, predloge sprememb na poročila in druge akte, vložene v odborih ali na plenarnih zasedanjih, razlage glasovanja, zvočne in slikovne prispevke, podpisane pisne izjave, vključno s seznami podpisov, itd.

(12)  Postopki in dokumenti v odborih, kot so prva poročila in predlogi sprememb, mnenja drugih odborov, mnenja pravne službe, predlogi sprememb, vloženi na plenarnem zasedanju, poimenska glasovanja, medinstitucionalna pisma, zlasti tista, ki so povezana z zakonodajnimi postopki, na ravni odborov in plenarnih zasedanj itd.

(13)  Osnutek priporočila evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu v pritožbi 3643/2005/(GK)WP.

(14)  Sedaj to ne velja, saj Komisija, Parlament in Svet sledijo različnim praksam.

(15)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

(16)  Gre na primer za izvirne predloge, zapisnike sej, poročila, predloge sprememb, glasovanja in rezultate glasovanj, razprave, veljavna besedila, izvajanje v državah članicah, poročila z oceno itd.

(17)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

Četrtek, 15. januarja 2009

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/87

---

Proračunski nadzor sredstev EU v Afganistanu

P6_TA(2009)0023

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2008/2152(INI))

(2010/C 46 E/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Afganistanu in zlasti svoje resolucije z dne 8. julija 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Afganistanu in zlasti svoje resolucije z dne 8. julija 2008 (1),

| — | ob upoštevanju bonske konference iz leta 2001, konference v Tokiu iz leta 2002 in berlinske konference iz leta 2004, na katerih so se odločili dodeliti Afganistanu mednarodno pomoč v višini več kot 8 000 000 000 EUR, ob upoštevanju londonske konference leta 2006, kjer je bil podpisan „pakt za Afganistan“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bonske konference iz leta 2001, konference v Tokiu iz leta 2002 in berlinske konference iz leta 2004, na katerih so se odločili dodeliti Afganistanu mednarodno pomoč v višini več kot 8 000 000 000 EUR, ob upoštevanju londonske konference leta 2006, kjer je bil podpisan „pakt za Afganistan“,

| — | ob upoštevanju nacionalne razvojne strategije, ki jo je v začetku leta 2008 odobrila afganistanska vlada in ki zajema tudi strategijo zmanjšanja revščine v državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalne razvojne strategije, ki jo je v začetku leta 2008 odobrila afganistanska vlada in ki zajema tudi strategijo zmanjšanja revščine v državi,

| — | ob upoštevanju konference v Parizu 12. junija 2008, na kateri so države darovalke Afganistanu obljubile več kot 21 000 000 000 USD pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference v Parizu 12. junija 2008, na kateri so države darovalke Afganistanu obljubile več kot 21 000 000 000 USD pomoči,

| — | ob upoštevanju obveznosti, ki jih je prevzela EU na omenjeni konferenci v Parizu o učinkovitosti pomoči v Afganistanu, in Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike, sprejetega leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti, ki jih je prevzela EU na omenjeni konferenci v Parizu o učinkovitosti pomoči v Afganistanu, in Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike, sprejetega leta 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2008, ki vsebuje pripombe, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija (2), zlasti odstavkov od 181 do 200 (zunanji ukrepi, humanitarna pomoč in razvoj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2008, ki vsebuje pripombe, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija (2), zlasti odstavkov od 181 do 200 (zunanji ukrepi, humanitarna pomoč in razvoj),

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta 2003–2006, ki ga je sprejela Komisija v soglasju s Parlamentom in ki se posebno pozornostjo loteva stabilnosti in zmanjševanja revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta 2003–2006, ki ga je sprejela Komisija v soglasju s Parlamentom in ki se posebno pozornostjo loteva stabilnosti in zmanjševanja revščine,

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta 2007–2013 in večletnega okvirnega progama za 2007-2010, ki ga je sprejela Komisija v soglasju z Evropskim parlamentom in ki predvideva 610 000 000 EUR za Islamsko republiko Afganistan v proračunskih letih od 2007–2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta 2007–2013 in večletnega okvirnega progama za 2007-2010, ki ga je sprejela Komisija v soglasju z Evropskim parlamentom in ki predvideva 610 000 000 EUR za Islamsko republiko Afganistan v proračunskih letih od 2007–2010,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta, ki je bila v Afganistanu od 26. aprila do 1. maja 2008, da bi preučila pogoje za izvajanje pomoči Skupnosti in mednarodne pomoči, ter njenih poročil v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta, ki je bila v Afganistanu od 26. aprila do 1. maja 2008, da bi preučila pogoje za izvajanje pomoči Skupnosti in mednarodne pomoči, ter njenih poročil v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 53 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 53 Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 285 do 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki zadevajo Računsko sodišče, kakor tudi členov 310 do 325 navedene pogodbe o finančnih določbah, ki bodo začele veljati po končanem procesu ratifikacije Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 285 do 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki zadevajo Računsko sodišče, kakor tudi členov 310 do 325 navedene pogodbe o finančnih določbah, ki bodo začele veljati po končanem procesu ratifikacije Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (4),

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja in ciljev, naštetih v deklaraciji tisočletja, ki so jo Združeni narodi sprejeli 8. septembra 2000 in jo je podpisalo 189 držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja in ciljev, naštetih v deklaraciji tisočletja, ki so jo Združeni narodi sprejeli 8. septembra 2000 in jo je podpisalo 189 držav,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5) (instrument za razvojno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5) (instrument za razvojno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A6-0488/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A6-0488/2008),

| A. | ker je Afganistan v zadnjih nekaj desetletjih večino časa v nenehnih sporih ali vojni, osrednja vlada pa se poleg prometa s prepovedanimi drogami in skrite korupcije, ki se pojavlja na vseh upravnih ravneh, sooča z osiromašenimi strukturami ter kroničnim pomanjkanjem zmogljivosti, znanja in sredstev, prihodki državnega proračuna pa zadostujejo komaj za 30 % skupnih odhodkov, |
| --- | --- |

A.

ker je Afganistan v zadnjih nekaj desetletjih večino časa v nenehnih sporih ali vojni, osrednja vlada pa se poleg prometa s prepovedanimi drogami in skrite korupcije, ki se pojavlja na vseh upravnih ravneh, sooča z osiromašenimi strukturami ter kroničnim pomanjkanjem zmogljivosti, znanja in sredstev, prihodki državnega proračuna pa zadostujejo komaj za 30 % skupnih odhodkov,

| B. | ker hude razmere, s katerimi se sooča Afganistan, zahtevajo takojšnje izboljšanje upravljanja, in sicer z oblikovanjem močnejše države, ki bo sposobna prebivalstvu zagotoviti varnost in spoštovanje zakonov in ki bo ustvarila pogoje za trajnostni razvoj države, |
| --- | --- |

B.

ker hude razmere, s katerimi se sooča Afganistan, zahtevajo takojšnje izboljšanje upravljanja, in sicer z oblikovanjem močnejše države, ki bo sposobna prebivalstvu zagotoviti varnost in spoštovanje zakonov in ki bo ustvarila pogoje za trajnostni razvoj države,

| C. | ker je v sedanjih razmerah upočasnitve svetovne gospodarske rasti posebej pomembno, da se zagotovi učinkovit nadzor sredstev EU za razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

C.

ker je v sedanjih razmerah upočasnitve svetovne gospodarske rasti posebej pomembno, da se zagotovi učinkovit nadzor sredstev EU za razvojno sodelovanje,

| D. | Dker člen 25(1)(b) instrumenta za razvojno sodelovanje določa pogoje za dodelitev proračunske pomoči partnerskim državam, |
| --- | --- |

D.

Dker člen 25(1)(b) instrumenta za razvojno sodelovanje določa pogoje za dodelitev proračunske pomoči partnerskim državam,

| E. | Eker so v skladu z več mednarodnimi konvencijami, vključno s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči, odgovornost, preglednost in v rezultate usmerjeno upravljanje med glavnimi načeli, na katerih temelji razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

E.

Eker so v skladu z več mednarodnimi konvencijami, vključno s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči, odgovornost, preglednost in v rezultate usmerjeno upravljanje med glavnimi načeli, na katerih temelji razvojno sodelovanje,

| F. | ker v Afganistanu 90 % javnih sredstev izvira iz mednarodne pomoči, kar ponazarja visoko stopnjo potrebe po pomoči in odvisnosti od nje v državi, |
| --- | --- |

F.

ker v Afganistanu 90 % javnih sredstev izvira iz mednarodne pomoči, kar ponazarja visoko stopnjo potrebe po pomoči in odvisnosti od nje v državi,

Razdelitev pomoči Evropske unije

| 1. | ugotavlja, da je EU eden glavnih donatorjev razvojne in humanitarni pomoči v Afganistanu, ter opozarja, da je celoten obseg pomoči Komisije, ki ima od leta 2002 delegacijo v Kabulu, med letoma 2002 in 2007 znašal 1 400 000 000 EUR, od tega 174 000 000 EUR humanitarne pomoči, in da je bilo približno 1 150 000 000 EUR oziroma 81,5 % že plačanih, kar je visoko izplačilo; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je EU eden glavnih donatorjev razvojne in humanitarni pomoči v Afganistanu, ter opozarja, da je celoten obseg pomoči Komisije, ki ima od leta 2002 delegacijo v Kabulu, med letoma 2002 in 2007 znašal 1 400 000 000 EUR, od tega 174 000 000 EUR humanitarne pomoči, in da je bilo približno 1 150 000 000 EUR oziroma 81,5 % že plačanih, kar je visoko izplačilo;

| 2. | ugotavlja, da pomoč EU sestoji iz neposredne in posredne podpore in da je Komisija med letoma 2002 in 2007 izvedla neposredno pomoč Skupnosti, ki predstavlja 70 % (970 000 000 EUR) celotne pomoči Skupnosti, in sicer v obliki finančnih sporazumov z afganistansko državo, pogodb s ponudniki storitev, dobavitelji in izvajalci del oziroma sporazumov o nepovratnih sredstvih z mednarodnimi organizacijami ali z nevladnimi evropskimi ali lokalnimi organizacijami, ter da podporo posredno upravljajo Združeni narodi (13 % sredstev) in Svetovna banka (17 % sredstev); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da pomoč EU sestoji iz neposredne in posredne podpore in da je Komisija med letoma 2002 in 2007 izvedla neposredno pomoč Skupnosti, ki predstavlja 70 % (970 000 000 EUR) celotne pomoči Skupnosti, in sicer v obliki finančnih sporazumov z afganistansko državo, pogodb s ponudniki storitev, dobavitelji in izvajalci del oziroma sporazumov o nepovratnih sredstvih z mednarodnimi organizacijami ali z nevladnimi evropskimi ali lokalnimi organizacijami, ter da podporo posredno upravljajo Združeni narodi (13 % sredstev) in Svetovna banka (17 % sredstev);

Prednostni sektorji pomoči

| 3. | opozarja, da se strateški dokument Komisije o Afganistanu za obdobje 2003–2006, ki opredeljuje pogoje za trajnostni razvoj in zmanjšanje revščine, osredotoča na naslednje prednostne naloge: reforma javne uprave (212 000 000 EUR), boj proti prekupčevanju z drogami (95 000 000 EUR), zanesljiva preskrba s hrano (203 000 000 EUR), infrastruktura (90 000 000 EUR), zdravstvo (50 000 000 EUR), begunci (38 000 000 EUR) odstranjevanje min (47 200 000 EUR); za obdobje 2007–2013 strateški dokument Komisije o Afganistanu predlaga dva prednostna dolgoročna cilja, in sicer trajnostni razvoj in boj proti revščini; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se strateški dokument Komisije o Afganistanu za obdobje 2003–2006, ki opredeljuje pogoje za trajnostni razvoj in zmanjšanje revščine, osredotoča na naslednje prednostne naloge: reforma javne uprave (212 000 000 EUR), boj proti prekupčevanju z drogami (95 000 000 EUR), zanesljiva preskrba s hrano (203 000 000 EUR), infrastruktura (90 000 000 EUR), zdravstvo (50 000 000 EUR), begunci (38 000 000 EUR) odstranjevanje min (47 200 000 EUR); za obdobje 2007–2013 strateški dokument Komisije o Afganistanu predlaga dva prednostna dolgoročna cilja, in sicer trajnostni razvoj in boj proti revščini;

| 4. | ugotavlja, da bodo prednostni sektorji pri dodeljevanju pomoči upravljanje, razvoj podeželja in zdravstvo, da bo ta dva cilja za obdobje 2007–2013 mogoče doseči, pomoč pa bodo prejemali tudi drugi sektorji, in sicer socialna varnost, regionalno sodelovanje in ukrepi za razminiranje; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bodo prednostni sektorji pri dodeljevanju pomoči upravljanje, razvoj podeželja in zdravstvo, da bo ta dva cilja za obdobje 2007–2013 mogoče doseči, pomoč pa bodo prejemali tudi drugi sektorji, in sicer socialna varnost, regionalno sodelovanje in ukrepi za razminiranje;

| 5. | ponovno poudarja, da sta enakost spolov in pravice žensk ključni vprašanji, tako v afganistanski strategiji nacionalnega razvoja kot tudi v strateškem dokumentu države (2007–2013), ki uvaja razsežnost spolov kot sestavni del načrtovanja na vseh treh omenjenih osrednjih področjih; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da sta enakost spolov in pravice žensk ključni vprašanji, tako v afganistanski strategiji nacionalnega razvoja kot tudi v strateškem dokumentu države (2007–2013), ki uvaja razsežnost spolov kot sestavni del načrtovanja na vseh treh omenjenih osrednjih področjih;

| 6. | da bo mogoče povečati sredstva za dolgoročna prednostna cilja EU v Afganistanu, namreč trajnostni razvoj in boj proti revščini, poziva Komisijo, da med pripravo večletnega okvirnega programa za obdobje 2010–2013 prilagodi porazdelitev sredstev Skupnosti med tremi osrednjimi in tremi stranskimi področji, vključno z razvojem infrastrukture in nadomestnimi načini preživljanja, kar bo prispevalo k zmanjšanju revščine in omogočilo prehod od gospodarstva, temelječega na pridelavi opija, k alternativnemu gospodarskemu in socialnemu sistemu; zato poziva Komisijo, da poveča sredstva za zdravstvo, izobraževanje in infrastrukturo; prav tako opominja na zavezo Evropske unije, kar zadeva doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

6.

da bo mogoče povečati sredstva za dolgoročna prednostna cilja EU v Afganistanu, namreč trajnostni razvoj in boj proti revščini, poziva Komisijo, da med pripravo večletnega okvirnega programa za obdobje 2010–2013 prilagodi porazdelitev sredstev Skupnosti med tremi osrednjimi in tremi stranskimi področji, vključno z razvojem infrastrukture in nadomestnimi načini preživljanja, kar bo prispevalo k zmanjšanju revščine in omogočilo prehod od gospodarstva, temelječega na pridelavi opija, k alternativnemu gospodarskemu in socialnemu sistemu; zato poziva Komisijo, da poveča sredstva za zdravstvo, izobraževanje in infrastrukturo; prav tako opominja na zavezo Evropske unije, kar zadeva doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

Pregled porabe finančnih sredstev Evropske unije

| 7. | ugotavlja, da sta bili na srečanjih, ki jih je organizirala omenjena delegacija v Afganistanu, omenjeni dve osrednji težavi pri razdeljevanju mednarodne pomoči: majhna absorpcijska sposobnost države na gospodarskem in upravnem področju ter pomanjkljivo usklajevanje med donatorji in afganistanskimi organi; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da sta bili na srečanjih, ki jih je organizirala omenjena delegacija v Afganistanu, omenjeni dve osrednji težavi pri razdeljevanju mednarodne pomoči: majhna absorpcijska sposobnost države na gospodarskem in upravnem področju ter pomanjkljivo usklajevanje med donatorji in afganistanskimi organi;

| 8. | meni, da je pomanjkljivo usklajevanje povezano z nezadostnimi upravnimi strukturami in dejstvom, da vlada ni pripravila ustrezne strategije; je prepričan, da so za vodenje splošnih državnih zadev odgovorni afganistanski vladni organi in politični voditelji, naj gre za pomanjkanje strateških smernic ali upravljanje precejšnjih nepovratnih sredstev, ki so jim bila dodeljena; nadalje ugotavlja, da veliko število donatorjev, ki si želijo prepoznavnosti, pogosto vodi v nepovezane nacionalne strategije, v nekaterih primerih pa celo podvajanje dela med različnimi državnimi ministrstvi; ocenjuje, da to pomanjkanje spodbuja korupcijo in zavira obnovo države; |
| --- | --- |

8.

meni, da je pomanjkljivo usklajevanje povezano z nezadostnimi upravnimi strukturami in dejstvom, da vlada ni pripravila ustrezne strategije; je prepričan, da so za vodenje splošnih državnih zadev odgovorni afganistanski vladni organi in politični voditelji, naj gre za pomanjkanje strateških smernic ali upravljanje precejšnjih nepovratnih sredstev, ki so jim bila dodeljena; nadalje ugotavlja, da veliko število donatorjev, ki si želijo prepoznavnosti, pogosto vodi v nepovezane nacionalne strategije, v nekaterih primerih pa celo podvajanje dela med različnimi državnimi ministrstvi; ocenjuje, da to pomanjkanje spodbuja korupcijo in zavira obnovo države;

| 9. | opozarja, da je afganistanski dogovor, sklenjen med Islamsko republiko Afganistan in mednarodno skupnostjo na londonski konferenci leta 2006, obojestransko zavezujoč okvir za obnovo in vzpostavitev državnega aparata v Afganistanu; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je afganistanski dogovor, sklenjen med Islamsko republiko Afganistan in mednarodno skupnostjo na londonski konferenci leta 2006, obojestransko zavezujoč okvir za obnovo in vzpostavitev državnega aparata v Afganistanu;

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi slabega poslovodenja s sredstvi za pomoč, ki ga izvaja osrednja afganistanska uprava, in pomanjkanja preglednosti pri upravljanju te pomoči; ocenjuje, da je izjemno pomembno, da se v večletnem okvirnem programu za obdobje 2010–2013 ustrezno upoštevajo konkretni rezultati v boju proti korupciji in da se pomoč EU ustrezno prilagodi; |
| --- | --- |

10.

izraža zaskrbljenost zaradi slabega poslovodenja s sredstvi za pomoč, ki ga izvaja osrednja afganistanska uprava, in pomanjkanja preglednosti pri upravljanju te pomoči; ocenjuje, da je izjemno pomembno, da se v večletnem okvirnem programu za obdobje 2010–2013 ustrezno upoštevajo konkretni rezultati v boju proti korupciji in da se pomoč EU ustrezno prilagodi;

| 11. | ocenjuje, da mora afganistanska vlada vzpostavitev pravne države, ki se bo borila proti korupciji in trgovanju z drogami, uvrstiti med svoje politične prednostne naloge, ter meni, da brez primernega upravljanja v Afganistanu ne bo mogoče doseči trajnostnega napredka; |
| --- | --- |

11.

ocenjuje, da mora afganistanska vlada vzpostavitev pravne države, ki se bo borila proti korupciji in trgovanju z drogami, uvrstiti med svoje politične prednostne naloge, ter meni, da brez primernega upravljanja v Afganistanu ne bo mogoče doseči trajnostnega napredka;

| 12. | vseeno opaža, da se je kljub strukturnim slabostim z voljo mednarodne skupnosti in afganistanske vlade življenjska raven prebivalstva izboljšala; |
| --- | --- |

12.

vseeno opaža, da se je kljub strukturnim slabostim z voljo mednarodne skupnosti in afganistanske vlade življenjska raven prebivalstva izboljšala;

| 13. | opozarja, da je njegova delegacija ugodno ocenila možnosti pomoči, ki jo je s pomočjo Komisije ponudila Unija; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je njegova delegacija ugodno ocenila možnosti pomoči, ki jo je s pomočjo Komisije ponudila Unija;

| 14. | ocenjuje, da so bili po padcu talibanov doseženi obetavni rezultati zlasti v sektorjih za zdravstveno oskrbo, izobraževanje in infrastrukturo (predvsem cestno), smrtnost otrok se je občutno zmanjšala (z 22 % v letu 2001 na 12,9 % v letu 2006), delež Afganistancev, ki imajo neposreden dostop do primarnega zdravstva, se je povečal (s 65 % v letu 2006 na 9 % v letu 2001), pokazala so se prva znamenja pozitivnega razvoja na področju izobraževanja in pobud za enakost spolov; |
| --- | --- |

14.

ocenjuje, da so bili po padcu talibanov doseženi obetavni rezultati zlasti v sektorjih za zdravstveno oskrbo, izobraževanje in infrastrukturo (predvsem cestno), smrtnost otrok se je občutno zmanjšala (z 22 % v letu 2001 na 12,9 % v letu 2006), delež Afganistancev, ki imajo neposreden dostop do primarnega zdravstva, se je povečal (s 65 % v letu 2006 na 9 % v letu 2001), pokazala so se prva znamenja pozitivnega razvoja na področju izobraževanja in pobud za enakost spolov;

| 15. | opozarja na posebej hudo obliko diskriminacije žensk v Afganistanu pod talibanskim režimom, zato obsoja vse pravne, kulturne in verske prakse, zaradi katerih so ženske diskriminirane, izključene iz javnega in političnega življenja ter ločene od drugih v vsakodnevnem življenju; poziva Komisijo, naj se pri vseh svojih razvojnih dejavnostih v državi bori proti tem praksam; |
| --- | --- |

15.

opozarja na posebej hudo obliko diskriminacije žensk v Afganistanu pod talibanskim režimom, zato obsoja vse pravne, kulturne in verske prakse, zaradi katerih so ženske diskriminirane, izključene iz javnega in političnega življenja ter ločene od drugih v vsakodnevnem življenju; poziva Komisijo, naj se pri vseh svojih razvojnih dejavnostih v državi bori proti tem praksam;

| 16. | poudarja pomen boja proti vsem oblikam otroškega dela, trgovanju z otroki in nasilju nad njimi ter izboljšanja socialnega varstva mladoletnih oseb v Afganistanu; poziva k sprejetju programov, ki bodo spodbujali šolanje otrok, vključno s plačilom šolnin in programov za prehrano v šolah; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen boja proti vsem oblikam otroškega dela, trgovanju z otroki in nasilju nad njimi ter izboljšanja socialnega varstva mladoletnih oseb v Afganistanu; poziva k sprejetju programov, ki bodo spodbujali šolanje otrok, vključno s plačilom šolnin in programov za prehrano v šolah;

| 17. | je seznanjen s prizadevanji Komisije za večjo prepoznavnost njenih dejavnosti pri afganistanskih partnerjih, a obžaluje skoraj popolno pomanjkanje podpore držav članic pri prizadevanjih Komisije za opredelitev projektov; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s prizadevanji Komisije za večjo prepoznavnost njenih dejavnosti pri afganistanskih partnerjih, a obžaluje skoraj popolno pomanjkanje podpore držav članic pri prizadevanjih Komisije za opredelitev projektov;

| 18. | ob upoštevanju pravnih določb o nadzoru neposredne in posredne pomoči Skupnosti v sporazumih o upravljanju zunanje pomoči Skupnosti, izplačane prek skladov več donatorjev, ki jih je podpisala EU, meni, da ima Komisija ustrezna pravna sredstva za zaščito finančnih interesov EU v Afganistanu; pričakuje, da bo oblikovan seznam nepravilnosti, opaženih na terenu; |
| --- | --- |

18.

ob upoštevanju pravnih določb o nadzoru neposredne in posredne pomoči Skupnosti v sporazumih o upravljanju zunanje pomoči Skupnosti, izplačane prek skladov več donatorjev, ki jih je podpisala EU, meni, da ima Komisija ustrezna pravna sredstva za zaščito finančnih interesov EU v Afganistanu; pričakuje, da bo oblikovan seznam nepravilnosti, opaženih na terenu;

| 19. | ugotavlja, da lahko Računsko sodišče, sklicujoč se na iste določbe, izvaja kontrole pri zadevnih mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da lahko Računsko sodišče, sklicujoč se na iste določbe, izvaja kontrole pri zadevnih mednarodnih organizacijah;

| 20. | končno opozarja, da imajo tako agencije Združenih narodov kot Svetovna banka dodelan sistem upravljanja, primerljiv s tistim, ki obstaja v Komisiji, s specializiranimi organi s področja finančnega poslovanja, notranje revizije, nadzora, zunanje revizije, nadzora trgov ter boja proti goljufijam in nepravilnostim; |
| --- | --- |

20.

končno opozarja, da imajo tako agencije Združenih narodov kot Svetovna banka dodelan sistem upravljanja, primerljiv s tistim, ki obstaja v Komisiji, s specializiranimi organi s področja finančnega poslovanja, notranje revizije, nadzora, zunanje revizije, nadzora trgov ter boja proti goljufijam in nepravilnostim;

| 21. | pozdravlja zadnje izboljšave sodelovanja med ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter institucijami Evropske unije na področju spremljanja financiranja razvojnega sodelovanja; poziva, naj se proces izboljšav v bližnji prihodnosti še poglobi; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja zadnje izboljšave sodelovanja med ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter institucijami Evropske unije na področju spremljanja financiranja razvojnega sodelovanja; poziva, naj se proces izboljšav v bližnji prihodnosti še poglobi;

| 22. | poudarja potrebo po tesnejšem spremljanju izvajanja razvojnega sodelovanja EU; poziva ZN in druge mednarodne organizacije, ki upravljajo sredstva EU, naj popolnoma sodelujejo z Evropskim računskim sodiščem in z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter z inšpekcijsko enoto ZN; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po tesnejšem spremljanju izvajanja razvojnega sodelovanja EU; poziva ZN in druge mednarodne organizacije, ki upravljajo sredstva EU, naj popolnoma sodelujejo z Evropskim računskim sodiščem in z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter z inšpekcijsko enoto ZN;

| 23. | podpira prizadevanja Komisije za pomoč Afganistanu in pozdravlja njeno dolgoročno zavezanost tej državi; vztraja, da mora Komisija tesneje sodelovati z ZN in Svetovno banko, vključno prek sodelovanja z Računskim sodiščem, uradom OLAF in ustreznimi agencijami ZN, da bi zagotovili pregledno upravljanje prispevka Komisije skrbniškim skladom; poziva Komisijo, naj ustrezno obvešča Parlament; |
| --- | --- |

23.

podpira prizadevanja Komisije za pomoč Afganistanu in pozdravlja njeno dolgoročno zavezanost tej državi; vztraja, da mora Komisija tesneje sodelovati z ZN in Svetovno banko, vključno prek sodelovanja z Računskim sodiščem, uradom OLAF in ustreznimi agencijami ZN, da bi zagotovili pregledno upravljanje prispevka Komisije skrbniškim skladom; poziva Komisijo, naj ustrezno obvešča Parlament;

| 24. | poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med donatorji v Afganistanu pod vodstvom misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (UNAMA), in meni, da bi Komisija morala okrepiti usklajevanje pomoči med državami članicami EU, da bi se povečala učinkovitost in prepoznavnost pomoči Evropske unije; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med donatorji v Afganistanu pod vodstvom misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (UNAMA), in meni, da bi Komisija morala okrepiti usklajevanje pomoči med državami članicami EU, da bi se povečala učinkovitost in prepoznavnost pomoči Evropske unije;

Priporočila

Usklajevanje in preglednost mednarodne pomoči

| 25. | ocenjuje, da bodo potrebna dodatna prizadevanja na področju mednarodne pomoči s ciljem podpreti afganistansko nacionalno razvojno strategijo ter postopno uveljavitev boljšega usklajevanja in učinkovitejših metod pri izvajanju prednostnih razvojnih nalog, ki so jih opredelili Afganistanci sami; poudarja, da bi morale imeti oblasti v Kabulu pomembnejšo vlogo pri izvedbi razvojnih projektov in boju proti korupciji, in sicer zlasti z izboljšanjem upravljanja javnih financ in s poudarjanjem usposabljanja revizorjev, še posebno na sektorskih ministrstvih in lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

ocenjuje, da bodo potrebna dodatna prizadevanja na področju mednarodne pomoči s ciljem podpreti afganistansko nacionalno razvojno strategijo ter postopno uveljavitev boljšega usklajevanja in učinkovitejših metod pri izvajanju prednostnih razvojnih nalog, ki so jih opredelili Afganistanci sami; poudarja, da bi morale imeti oblasti v Kabulu pomembnejšo vlogo pri izvedbi razvojnih projektov in boju proti korupciji, in sicer zlasti z izboljšanjem upravljanja javnih financ in s poudarjanjem usposabljanja revizorjev, še posebno na sektorskih ministrstvih in lokalni ravni;

| 26. | vztraja, da Komisija odpravi skrb zbujajoče pomanjkljivosti pri usklajevanju finančne pomoči EU Afganistanu, in sicer ne le med državami članicami in Komisijo, temveč tudi med državami članicami samimi; poziva Komisijo, naj razvije strategijo, ki bo vključevala donatorje in afganistanske oblasti, njen namen pa bo izboljšati usklajevanje in komuniciranje med njimi; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da Komisija odpravi skrb zbujajoče pomanjkljivosti pri usklajevanju finančne pomoči EU Afganistanu, in sicer ne le med državami članicami in Komisijo, temveč tudi med državami članicami samimi; poziva Komisijo, naj razvije strategijo, ki bo vključevala donatorje in afganistanske oblasti, njen namen pa bo izboljšati usklajevanje in komuniciranje med njimi;

| 27. | poudarja velik pomen usklajevanja donatorjev v Afganistanu in zlasti usklajevanja postopkov na podlagi nacionalnih sistemov; vztraja, da je treba te in druge ukrepe za učinkovitost pomoči, ki so navedeni v pariški deklaraciji, v Afganistanu izvajati v celoti; |
| --- | --- |

27.

poudarja velik pomen usklajevanja donatorjev v Afganistanu in zlasti usklajevanja postopkov na podlagi nacionalnih sistemov; vztraja, da je treba te in druge ukrepe za učinkovitost pomoči, ki so navedeni v pariški deklaraciji, v Afganistanu izvajati v celoti;

| 28. | opominja, da je učinkovitost pomoči temeljno načelo razvojne politike EU; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je program Komisije za učinkovitost pomoči, in je seznanjen s sklepi, ki jih je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose 26. maja 2008 sprejel glede učinkovitosti EU v Afganistanu; |
| --- | --- |

28.

opominja, da je učinkovitost pomoči temeljno načelo razvojne politike EU; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je program Komisije za učinkovitost pomoči, in je seznanjen s sklepi, ki jih je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose 26. maja 2008 sprejel glede učinkovitosti EU v Afganistanu;

| 29. | je seznanjen z namero, da se financiranje osnovnega zdravstvenega varstva prenese s Komisije na afganistansko ministrstvo za zdravstvo, in poudarja, da mora biti vsakršno dodatno financiranje prek afganistanske vlade pospremljeno z razvojem zmogljivosti in jasnimi merili glede rezultatov, vključno s posebno podporo demokratičnemu vodenju na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen z namero, da se financiranje osnovnega zdravstvenega varstva prenese s Komisije na afganistansko ministrstvo za zdravstvo, in poudarja, da mora biti vsakršno dodatno financiranje prek afganistanske vlade pospremljeno z razvojem zmogljivosti in jasnimi merili glede rezultatov, vključno s posebno podporo demokratičnemu vodenju na podnacionalni ravni;

| 30. | izraža dvom glede usmerjanja sredstev prek afganistanskega državnega proračuna („proračunska pomoč“), ki ga izvajajo skladi več donatorjev s prispevki iz proračuna Skupnosti, glede na to, da še ne velja, da Afganistan izpolnjuje pogoje ES za neposredno sodelovanje v programu proračunske podpore; meni, da bi se morala po tem, ko bodo ti pogoji izpolnjeni, proračunska pomoč deliti na sektorski osnovi; |
| --- | --- |

30.

izraža dvom glede usmerjanja sredstev prek afganistanskega državnega proračuna („proračunska pomoč“), ki ga izvajajo skladi več donatorjev s prispevki iz proračuna Skupnosti, glede na to, da še ne velja, da Afganistan izpolnjuje pogoje ES za neposredno sodelovanje v programu proračunske podpore; meni, da bi se morala po tem, ko bodo ti pogoji izpolnjeni, proračunska pomoč deliti na sektorski osnovi;

| 31. | opozarja na člen 25(1)(b) instrumenta za razvojno sodelovanje, po katerem mora programe proračunske pomoči spremljati podpora prizadevanjem partnerskih držav za vzpostavitev parlamentarnega nadzora in zmogljivosti za izvajanje revizij ter povečanje preglednosti in dostopa javnosti do informacij; poudarja, da bi bilo treba delo na tem področju opravljati tudi po tem, ko proračunsko pomoč izplačujejo drugi donatorji ali skladi, in poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo lahko organizacije civilne družbe pri spremljanju take proračunske podpore; |
| --- | --- |

31.

opozarja na člen 25(1)(b) instrumenta za razvojno sodelovanje, po katerem mora programe proračunske pomoči spremljati podpora prizadevanjem partnerskih držav za vzpostavitev parlamentarnega nadzora in zmogljivosti za izvajanje revizij ter povečanje preglednosti in dostopa javnosti do informacij; poudarja, da bi bilo treba delo na tem področju opravljati tudi po tem, ko proračunsko pomoč izplačujejo drugi donatorji ali skladi, in poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo lahko organizacije civilne družbe pri spremljanju take proračunske podpore;

| 32. | poudarja pomen ocenjevanja sodelovanja Skupnosti v Afganistanu, kot zahteva člen 33 instrumenta za razvojno sodelovanje, in meni, da bi moralo ocenjevanje temeljiti na trdnih osnovah, zajemati usklajevanje donatorjev ter vključevati vidike vhodnih dejavnosti in verige rezultatov (rezultat, izid, vpliv); poziva, naj se ugotovitve ocenjevanja uporabijo pri načrtovanju sodelovanja v prihodnje; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen ocenjevanja sodelovanja Skupnosti v Afganistanu, kot zahteva člen 33 instrumenta za razvojno sodelovanje, in meni, da bi moralo ocenjevanje temeljiti na trdnih osnovah, zajemati usklajevanje donatorjev ter vključevati vidike vhodnih dejavnosti in verige rezultatov (rezultat, izid, vpliv); poziva, naj se ugotovitve ocenjevanja uporabijo pri načrtovanju sodelovanja v prihodnje;

| 33. | ker je pomoč Skupnosti v primerjavi s celotno mednarodno pomočjo pomembna, ocenjuje, da je treba povečati prepoznavnost ukrepov EU, tako lokalno kot v očeh evropske javnosti; je prepričan, da bi morala EU poleg afganistanske vlade, državne in regionalne uprave in mednarodne skupnosti donatorjev imeti posebno vlogo pri odločanju na področju dialoga, usmerjanja in pomoči; pričakuje, da bo Komisija sprožila splošno razpravo o prihodnjem upravljanju neposredne pomoči, ki ga izvajajo afganistanski organi; |
| --- | --- |

33.

ker je pomoč Skupnosti v primerjavi s celotno mednarodno pomočjo pomembna, ocenjuje, da je treba povečati prepoznavnost ukrepov EU, tako lokalno kot v očeh evropske javnosti; je prepričan, da bi morala EU poleg afganistanske vlade, državne in regionalne uprave in mednarodne skupnosti donatorjev imeti posebno vlogo pri odločanju na področju dialoga, usmerjanja in pomoči; pričakuje, da bo Komisija sprožila splošno razpravo o prihodnjem upravljanju neposredne pomoči, ki ga izvajajo afganistanski organi;

| 34. | poziva afganistansko vlado, naj zagotovi zadostna sredstva za nedavno sprejet nacionalni akcijski načrt za afganistanske ženske (NAPWA) in načrt izvaja v sodelovanju s civilno družbo in ženskimi organizacijami; prav tako poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost svojih ukrepov v zvezi z enakostjo spolov ter njihovo skladnost s podobnimi ukrepi drugih donatorjev v Afganistanu; v zvezi s tem Komisijo poziva, naj pripravi poročilo o tem, v kolikšni meri je v programih finančne pomoči, ki jo ponuja EU, upoštevano načelo enakosti spolov; |
| --- | --- |

34.

poziva afganistansko vlado, naj zagotovi zadostna sredstva za nedavno sprejet nacionalni akcijski načrt za afganistanske ženske (NAPWA) in načrt izvaja v sodelovanju s civilno družbo in ženskimi organizacijami; prav tako poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost svojih ukrepov v zvezi z enakostjo spolov ter njihovo skladnost s podobnimi ukrepi drugih donatorjev v Afganistanu; v zvezi s tem Komisijo poziva, naj pripravi poročilo o tem, v kolikšni meri je v programih finančne pomoči, ki jo ponuja EU, upoštevano načelo enakosti spolov;

Prednostni sektorji pomoči

| 35. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami okrepi ukrepe za reševanje osrednjih težav, ki vplivajo na vsakodnevno življenje, zdravstvo, varnost in dostop do javnih storitev in osnovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

35.

spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami okrepi ukrepe za reševanje osrednjih težav, ki vplivajo na vsakodnevno življenje, zdravstvo, varnost in dostop do javnih storitev in osnovnega izobraževanja;

| 36. | meni, da so prednostne naloge, poudarjene v strateškem dokumentu Komisije za to državo (2007–2013), skladne s potrebami afganistanske družbe; poudarja, da se je treba osredotočiti na reformo kazenskega pravosodja, vključno s policijo, načini pridržanja in sodnim sistemom, ob zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, in na boj proti revščini, vključno z razvojem podeželja in reševanjem prevladujočega problema pridelave opija; pozdravlja namero Komisije, da se osredotoči na vodenje, ter zahteva, da se znova spodbudi prehodne pravosodne organe v skladu z akcijskim nartom afganistanske vlade za mir, pravičnost in spravo; |
| --- | --- |

36.

meni, da so prednostne naloge, poudarjene v strateškem dokumentu Komisije za to državo (2007–2013), skladne s potrebami afganistanske družbe; poudarja, da se je treba osredotočiti na reformo kazenskega pravosodja, vključno s policijo, načini pridržanja in sodnim sistemom, ob zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, in na boj proti revščini, vključno z razvojem podeželja in reševanjem prevladujočega problema pridelave opija; pozdravlja namero Komisije, da se osredotoči na vodenje, ter zahteva, da se znova spodbudi prehodne pravosodne organe v skladu z akcijskim nartom afganistanske vlade za mir, pravičnost in spravo;

| 37. | poudarja, da je treba povečati razvojno pomoč Afganistanu, ki mora postati učinkovitejša; znova potrjuje, da je treba s pomočjo, ki mora biti pravično porazdeljena po vsej državi glede na ocenjene socialne in gospodarske potrebe, izboljšati lastne zmogljivosti države; je seznanjen s podobnimi priporočili s konference v Parizu in poročilom krovne organizacije Agency Coordinating Body For Afghan Relief (ACBAR); poziva Odbor za proračunski nadzor, naj vključi oceno o tem, ali so bila sredstva za policijsko misijo EU v Afganistanu porabljena pravilno in učinkovito; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba povečati razvojno pomoč Afganistanu, ki mora postati učinkovitejša; znova potrjuje, da je treba s pomočjo, ki mora biti pravično porazdeljena po vsej državi glede na ocenjene socialne in gospodarske potrebe, izboljšati lastne zmogljivosti države; je seznanjen s podobnimi priporočili s konference v Parizu in poročilom krovne organizacije Agency Coordinating Body For Afghan Relief (ACBAR); poziva Odbor za proračunski nadzor, naj vključi oceno o tem, ali so bila sredstva za policijsko misijo EU v Afganistanu porabljena pravilno in učinkovito;

| 38. | opozarja na posebna izziva, ki ju je treba nemudoma obravnavati, namreč razvoj kmetijstva, da se prepreči potencialna humanitarna kriza, ki bi lahko še poslabšala že tako slabe varnostne razmere, ter razvoj politik in programov za reševanje velikih socialnih in zdravstvenih problemov, ki jih povzroča odvisnost od drog, namenjenih posebej ženskam in njihovim družinam; |
| --- | --- |

38.

opozarja na posebna izziva, ki ju je treba nemudoma obravnavati, namreč razvoj kmetijstva, da se prepreči potencialna humanitarna kriza, ki bi lahko še poslabšala že tako slabe varnostne razmere, ter razvoj politik in programov za reševanje velikih socialnih in zdravstvenih problemov, ki jih povzroča odvisnost od drog, namenjenih posebej ženskam in njihovim družinam;

Nadzor sredstev EU

| 39. | pričakuje, da bo Komisije okrepila nadzor nad učinkovitostjo upravljanja finančne pomoči EU, še zlasti nad prispevkom Komisije v skrbniške sklade; |
| --- | --- |

39.

pričakuje, da bo Komisije okrepila nadzor nad učinkovitostjo upravljanja finančne pomoči EU, še zlasti nad prispevkom Komisije v skrbniške sklade;

| 40. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu vsako leto pošlje poročilo, ki naj vsebuje oceno učinkovitosti in učinka pomoči, utemeljeno izjavo o zanesljivosti po vrstah pomoči, kjer bosta ocenjena zakonitost in pravilno izvrševanje financiranih in sofinanciranih dejavnosti, kakor tudi informacije o deležu preverjenih odhodkov po vrstah pomoči, o vrstah ugotovljenih nepravilnosti in o sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu vsako leto pošlje poročilo, ki naj vsebuje oceno učinkovitosti in učinka pomoči, utemeljeno izjavo o zanesljivosti po vrstah pomoči, kjer bosta ocenjena zakonitost in pravilno izvrševanje financiranih in sofinanciranih dejavnosti, kakor tudi informacije o deležu preverjenih odhodkov po vrstah pomoči, o vrstah ugotovljenih nepravilnosti in o sprejetih ukrepih;

| 41. | opozarja na Uredbo (ES) št. 1073/1999 ter poudarja, da je treba vse informacije o primerih goljufije ali hudih nepravilnosti, ki vplivajo na evropska sredstva, nemudoma posredovati uradu OLAF; |
| --- | --- |

41.

opozarja na Uredbo (ES) št. 1073/1999 ter poudarja, da je treba vse informacije o primerih goljufije ali hudih nepravilnosti, ki vplivajo na evropska sredstva, nemudoma posredovati uradu OLAF;

| 42. | vztraja, naj Komisija in OLAF sprožita pobude za okrepitev operativnih stikov z oddelkom za integriteto Svetovne banke, zlasti v okviru financiranja prek skrbniških skladov, ter zahteva, da si je treba še posebej prizadevati za povečanje števila skupnih raziskav, po možnosti v sodelovanju z agencijami Združenih narodov; |
| --- | --- |

42.

vztraja, naj Komisija in OLAF sprožita pobude za okrepitev operativnih stikov z oddelkom za integriteto Svetovne banke, zlasti v okviru financiranja prek skrbniških skladov, ter zahteva, da si je treba še posebej prizadevati za povečanje števila skupnih raziskav, po možnosti v sodelovanju z agencijami Združenih narodov;

| 43. | izraža skrajno zaskrbljenost glede tveganja, ki so mu izpostavljeni uslužbenci, ki delajo na področju razvojnega sodelovanja v Afganistanu, glede na to, da so avgusta 2008 umrli štirje zaposleni; meni, da je varnost civilnih humanitarnih delavcev ogrožena, ker je zaradi vojaških pokrajinskih enot za obnovo, ki izvajajo razvojne dejavnosti v pokrajinah, razlika med vojaškimi in civilnimi delavci premalo očitna; zato poziva k ponovni vzpostavitvi jasnega razlikovanja med vojaškim in civilnim osebjem; |
| --- | --- |

43.

izraža skrajno zaskrbljenost glede tveganja, ki so mu izpostavljeni uslužbenci, ki delajo na področju razvojnega sodelovanja v Afganistanu, glede na to, da so avgusta 2008 umrli štirje zaposleni; meni, da je varnost civilnih humanitarnih delavcev ogrožena, ker je zaradi vojaških pokrajinskih enot za obnovo, ki izvajajo razvojne dejavnosti v pokrajinah, razlika med vojaškimi in civilnimi delavci premalo očitna; zato poziva k ponovni vzpostavitvi jasnega razlikovanja med vojaškim in civilnim osebjem;

| 44. | meni, da slabše varnostne razmere povzročajo hude težave delegaciji Komisije v Kabulu in povečujejo stroške upravljanja projektov, ki jih podpira Komisija; zato poziva Komisijo k okrepitvi kadrovske strukture te delegacije, da bo imela zadostno število bolje usposobljenih uslužbencev za preverjanje ter revizije in preglede, ob upoštevanju razmer v Afganistanu; |
| --- | --- |

44.

meni, da slabše varnostne razmere povzročajo hude težave delegaciji Komisije v Kabulu in povečujejo stroške upravljanja projektov, ki jih podpira Komisija; zato poziva Komisijo k okrepitvi kadrovske strukture te delegacije, da bo imela zadostno število bolje usposobljenih uslužbencev za preverjanje ter revizije in preglede, ob upoštevanju razmer v Afganistanu;

| 45. | poziva, da se zagotovi zadostna sredstva za stroške varnosti pri projektih Komisije, da bodo humanitarni delavci zaščiteni in da se denar, namenjen izvajanju projektov in doseganju njihovih ciljev, ne bo porabil za sicer upravičeno upravljanje varnosti; |
| --- | --- |

45.

poziva, da se zagotovi zadostna sredstva za stroške varnosti pri projektih Komisije, da bodo humanitarni delavci zaščiteni in da se denar, namenjen izvajanju projektov in doseganju njihovih ciljev, ne bo porabil za sicer upravičeno upravljanje varnosti;

| 46. | še posebej je zadovoljen z izrednim delom, ki ga je opravila delegacija Komisije v Kabulu, in zahteva znatno okrepitev trenutnih varnostnih meril ter izboljšanje delovnih razmer; |
| --- | --- |

46.

še posebej je zadovoljen z izrednim delom, ki ga je opravila delegacija Komisije v Kabulu, in zahteva znatno okrepitev trenutnih varnostnih meril ter izboljšanje delovnih razmer;

Pomoč pri razvoju zmogljivosti afganistanske uprave

| 47. | pozdravlja prizadevanja afganistanskih oblasti za izboljšanje upravnih in finančnih mehanizmov, ki bi privedli do afganistanskega lastništva, vendar meni, da bo potrebno bolj usklajeno prizadevanje, da bi ta proces postal trajnosten; poudarja, da se morajo afganistanske institucije še naprej boriti proti korupciji in vzpostaviti učinkovite politike za izboljšanje socialnih in bivalnih razmer, izobraževanja in zdravstvenega varstva prebivalstva ter posvetiti posebno pozornost temu, kako marginalizirane skupine in ženske vključiti v odločanje; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja prizadevanja afganistanskih oblasti za izboljšanje upravnih in finančnih mehanizmov, ki bi privedli do afganistanskega lastništva, vendar meni, da bo potrebno bolj usklajeno prizadevanje, da bi ta proces postal trajnosten; poudarja, da se morajo afganistanske institucije še naprej boriti proti korupciji in vzpostaviti učinkovite politike za izboljšanje socialnih in bivalnih razmer, izobraževanja in zdravstvenega varstva prebivalstva ter posvetiti posebno pozornost temu, kako marginalizirane skupine in ženske vključiti v odločanje;

| 48. | meni, da je bistveno še bolj okrepiti projekte in programe, ki izboljšujejo kakovostno upravljanje in učinkovitost afganistanske uprave, kot tudi tiste za boj proti vsem oblikam korupcije; je seznanjen s prizadevanji EU za zajezitev korupcije v afganistanski upravi, in sicer s preusmeritvijo sredstev v ustrezni proračunski postavki za njihovo izobraževanje in plače, ter spodbuja Komisijo, naj nadaljuje programe usposabljanja za uradnike in policijo; |
| --- | --- |

48.

meni, da je bistveno še bolj okrepiti projekte in programe, ki izboljšujejo kakovostno upravljanje in učinkovitost afganistanske uprave, kot tudi tiste za boj proti vsem oblikam korupcije; je seznanjen s prizadevanji EU za zajezitev korupcije v afganistanski upravi, in sicer s preusmeritvijo sredstev v ustrezni proračunski postavki za njihovo izobraževanje in plače, ter spodbuja Komisijo, naj nadaljuje programe usposabljanja za uradnike in policijo;

| 49. | zahteva, da se v Afganistanu organizira podobno usposabljanje, kot sta ga OLAF in EuropeAid izvedla za afriške uradnike, in sicer na temo varstva in optimiranja javnih sredstev ter sodelovanja med državnimi in mednarodnimi ustanovami; |
| --- | --- |

49.

zahteva, da se v Afganistanu organizira podobno usposabljanje, kot sta ga OLAF in EuropeAid izvedla za afriške uradnike, in sicer na temo varstva in optimiranja javnih sredstev ter sodelovanja med državnimi in mednarodnimi ustanovami;

| 50. | vztraja, da mednarodna skupnost od afganistanske vlade zahteva večjo preglednost pri dodeljevanju javnih financ pokrajinam, okolišem in lokalnim skupnostim ter boljšo vključenost teh ustanov v izvajanje politike nacionalnega razvoja; poziva afganistansko vlado, naj na primeren način obvešča afganistanski parlament o uporabi mednarodne pomoči; |
| --- | --- |

50.

vztraja, da mednarodna skupnost od afganistanske vlade zahteva večjo preglednost pri dodeljevanju javnih financ pokrajinam, okolišem in lokalnim skupnostim ter boljšo vključenost teh ustanov v izvajanje politike nacionalnega razvoja; poziva afganistansko vlado, naj na primeren način obvešča afganistanski parlament o uporabi mednarodne pomoči;

| 51. | poziva Komisijo, države članice in afganistansko vlado, naj zagotovijo, da bodo njihovi programi in dejavnosti, zlasti na ravni pokrajin, popolnoma skladni z afganistansko nacionalno razvojno strategijo in zavezami, ki so jih vse strani dale na pariški konferenci; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, države članice in afganistansko vlado, naj zagotovijo, da bodo njihovi programi in dejavnosti, zlasti na ravni pokrajin, popolnoma skladni z afganistansko nacionalno razvojno strategijo in zavezami, ki so jih vse strani dale na pariški konferenci;

| 52. | priznava pomen pokrajinskih enot za obnovo in delo afganistanskih varnostnih sil, kljub vsemu pa se zaveda ovir pri zagotavljanju učinkovite pomoči, kadar se razvoj v Afganistanu spodbuja prek civilno-vojaških institucij, in poziva k čim večji udeležbi afganistanskih nevladnih in civilnih organizacij, afganistanske vlade in mednarodnih agencij; |
| --- | --- |

52.

priznava pomen pokrajinskih enot za obnovo in delo afganistanskih varnostnih sil, kljub vsemu pa se zaveda ovir pri zagotavljanju učinkovite pomoči, kadar se razvoj v Afganistanu spodbuja prek civilno-vojaških institucij, in poziva k čim večji udeležbi afganistanskih nevladnih in civilnih organizacij, afganistanske vlade in mednarodnih agencij;

| 53. | obžaluje, da odnosi med nedržavnimi akterji in afganistansko vlado niso vedno najboljši, in poziva k prizadevanjem za njihovo izboljšanje; izpostavlja tudi potrebo po vzpostavitvi stroge opredelitve nepridobitnih nedržavnih akterjev na nacionalni ravni po posvetu z njimi; |
| --- | --- |

53.

obžaluje, da odnosi med nedržavnimi akterji in afganistansko vlado niso vedno najboljši, in poziva k prizadevanjem za njihovo izboljšanje; izpostavlja tudi potrebo po vzpostavitvi stroge opredelitve nepridobitnih nedržavnih akterjev na nacionalni ravni po posvetu z njimi;

| 54. | spodbuja vsako pobudo, namenjeno zbliževanju medparlamentarnih delegacij Evropskega parlamenta in obeh domov afganistanskega parlamenta, ki se imenujeta „volezi džirga“ in „mešrano džirga“, s ciljem dobrega parlamentarnega upravljanja; |
| --- | --- |

54.

spodbuja vsako pobudo, namenjeno zbliževanju medparlamentarnih delegacij Evropskega parlamenta in obeh domov afganistanskega parlamenta, ki se imenujeta „volezi džirga“ in „mešrano džirga“, s ciljem dobrega parlamentarnega upravljanja;

| 55. | opozarja na pobudo Parlamenta, da bo v okviru svojega proračuna za leto 2008 podpiral krepitev demokracije s parlamenti v tretjih državah, in je odločen, da bo uporabil ustrezna sredstva tako, da se bo izboljšala sposobnost afganistanskega parlamenta za oblikovanje zakonodaje in spremljanje izvršilne oblasti ter ustrezno zastopanje afganistanskega prebivalstva; |
| --- | --- |

55.

opozarja na pobudo Parlamenta, da bo v okviru svojega proračuna za leto 2008 podpiral krepitev demokracije s parlamenti v tretjih državah, in je odločen, da bo uporabil ustrezna sredstva tako, da se bo izboljšala sposobnost afganistanskega parlamenta za oblikovanje zakonodaje in spremljanje izvršilne oblasti ter ustrezno zastopanje afganistanskega prebivalstva;

| 56. | poudarja, da je treba prednostno podpreti razvoj političnih strank, tematske skupine v narodni skupščini, civilno družbo in medije; meni, da je mednarodna skupnost obvezana v celoti ali delno financirati proračun za volitve ter zagotoviti pomoč pri izvajanju vseh določb afganistanskega volilnega zakona, vključno z določbami, ki se nanašajo na preverjanje kandidatov; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba prednostno podpreti razvoj političnih strank, tematske skupine v narodni skupščini, civilno družbo in medije; meni, da je mednarodna skupnost obvezana v celoti ali delno financirati proračun za volitve ter zagotoviti pomoč pri izvajanju vseh določb afganistanskega volilnega zakona, vključno z določbami, ki se nanašajo na preverjanje kandidatov;

| 57. | poziva Komisijo in afganistansko vlado, naj glede na prihajajoče predsedniške in parlamentarne volitve v Afganistanu v letu 2009 oziroma 2010 še naprej spodbuja in zagotavlja ustrezno financiranje ukrepov, ki spodbujajo politično emancipacijo žensk, zlasti v regijah, saj na zadnjih pokrajinskih volitvah v svet ni bilo zadosti kandidatk, ki bi zasedle 124 sedežev, predvidenih za ženske v svetih; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in afganistansko vlado, naj glede na prihajajoče predsedniške in parlamentarne volitve v Afganistanu v letu 2009 oziroma 2010 še naprej spodbuja in zagotavlja ustrezno financiranje ukrepov, ki spodbujajo politično emancipacijo žensk, zlasti v regijah, saj na zadnjih pokrajinskih volitvah v svet ni bilo zadosti kandidatk, ki bi zasedle 124 sedežev, predvidenih za ženske v svetih;

| 58. | meni, da mora Komisija povečati sredstva, namenjena za boj proti trgovino z mamili, in priporoča, naj skupnost donatorjev naredi vse potrebno za zagotovitev, da bo proizvodnja nadomestkov nudila afganistanskim prebivalcem zadostne prihodke, in sicer na podlagi pridelave predvsem kmetijskih pridelkov, s čimer bi dosegli dokončno ukinitev gojenja maka; |
| --- | --- |

58.

meni, da mora Komisija povečati sredstva, namenjena za boj proti trgovino z mamili, in priporoča, naj skupnost donatorjev naredi vse potrebno za zagotovitev, da bo proizvodnja nadomestkov nudila afganistanskim prebivalcem zadostne prihodke, in sicer na podlagi pridelave predvsem kmetijskih pridelkov, s čimer bi dosegli dokončno ukinitev gojenja maka;

| 59. | opozarja na svoje priporočilo Svetu z dne 25. oktobra 2007 o pridelavi opija za medicinske namene v Afganistanu (6), v katerem je slednjemu priporočil, naj v okviru integriranih razvojnih programov nasprotuje uporabi zaplinjevanja kot sredstva za izkoreninjenje maka v Afganistanu ter ponudi pomoč pri razpravljanju o možnostih in izvedljivosti znanstvenega pilotnega projekta „mak za zdravila“. |
| --- | --- |

59.

opozarja na svoje priporočilo Svetu z dne 25. oktobra 2007 o pridelavi opija za medicinske namene v Afganistanu (6), v katerem je slednjemu priporočil, naj v okviru integriranih razvojnih programov nasprotuje uporabi zaplinjevanja kot sredstva za izkoreninjenje maka v Afganistanu ter ponudi pomoč pri razpravljanju o možnostih in izvedljivosti znanstvenega pilotnega projekta „mak za zdravila“.

*

- *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0337.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0133.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(4)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(6)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 651.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/95

---

Izvrševanje načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev

P6_TA(2009)0024

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o prenosu in uporabi Direktive 2002/73/ES glede izvrševanja načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (2008/2039(INI))

(2010/C 46 E/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje (1), ki so ga sprejeli Parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje (1), ki so ga sprejeli Parlament, Svet in Komisija,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (2),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0491/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0491/2008),

| A. | ker načeli demokracije ter pravne države, ki sta določeni v Pogodbi ES, zakonodajalcu omogočata nadzor nad izvajanjem zakonodaje, ki jo je sprejel, |
| --- | --- |

A.

ker načeli demokracije ter pravne države, ki sta določeni v Pogodbi ES, zakonodajalcu omogočata nadzor nad izvajanjem zakonodaje, ki jo je sprejel,

| B. | ker je naloga Parlamenta kot sozakonodajalca v zvezi z nadzorom nad izvajanjem Direktive 2002/73/ES zapletena, saj mu Komisija posreduje le malo informacij; zato so bila pristojnim odborom nacionalnih parlamentov ter organom za obravnavanje enakosti med spoloma poslana pisma s prošnjo za informacije, na katera je odgovorilo 27 nacionalnih parlamentov ter 16 organov za obravnavanje enakosti, |
| --- | --- |

B.

ker je naloga Parlamenta kot sozakonodajalca v zvezi z nadzorom nad izvajanjem Direktive 2002/73/ES zapletena, saj mu Komisija posreduje le malo informacij; zato so bila pristojnim odborom nacionalnih parlamentov ter organom za obravnavanje enakosti med spoloma poslana pisma s prošnjo za informacije, na katera je odgovorilo 27 nacionalnih parlamentov ter 16 organov za obravnavanje enakosti,

| C. | ker je Direktiva 2002/73/ES pomemben mejnik v procesu doseganja enakosti med ženskami in moškimi ter spopadanja z diskriminacijo na podlagi spola v družbi kot celoti, |
| --- | --- |

C.

ker je Direktiva 2002/73/ES pomemben mejnik v procesu doseganja enakosti med ženskami in moškimi ter spopadanja z diskriminacijo na podlagi spola v družbi kot celoti,

| D. | ker je Direktiva 2002/73/ES opredelila neposredno diskriminacijo, posredno diskriminacijo, nadlegovanje in spolno nadlegovanje, prepovedala diskriminacijo žensk zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta ter določila pravica do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po porodniškem, očetovskem ali posvojiteljskem dopustu, kadar so te pravice v državah članicah priznane, |
| --- | --- |

D.

ker je Direktiva 2002/73/ES opredelila neposredno diskriminacijo, posredno diskriminacijo, nadlegovanje in spolno nadlegovanje, prepovedala diskriminacijo žensk zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta ter določila pravica do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po porodniškem, očetovskem ali posvojiteljskem dopustu, kadar so te pravice v državah članicah priznane,

| E. | ker so države članice pri prenosu Direktive 2002/73/ES do 5. oktobra 2005 prevzele številne obveznosti, na primer:






  — | ustanovitev organa oziroma več organov za spodbujanje, analizo, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja moških in žensk, |
| --- | --- | --- |

E.

ker so države članice pri prenosu Direktive 2002/73/ES do 5. oktobra 2005 prevzele številne obveznosti, na primer:

—

ustanovitev organa oziroma več organov za spodbujanje, analizo, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja moških in žensk,

| — | podpiranje dialoga med socialnimi partnerji, usmerjenega v krepitev enakega obravnavanja, med drugim s spremljanjem praks na delovnem mestu, kolektivnih pogodb itd., |
| --- | --- |

—

podpiranje dialoga med socialnimi partnerji, usmerjenega v krepitev enakega obravnavanja, med drugim s spremljanjem praks na delovnem mestu, kolektivnih pogodb itd.,

| — | spodbujanje dialoga z ustreznimi nevladnimi organizacijami za uveljavljanje načela enakega obravnavanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje dialoga z ustreznimi nevladnimi organizacijami za uveljavljanje načela enakega obravnavanja,

| — | načrtno in sistematično spodbujanje enakega obravnavanja na delovnem mestu, npr. v poročilih podjetij o enakosti z rednimi informacijami o enakem obravnavanju moških in žensk, |
| --- | --- |

—

načrtno in sistematično spodbujanje enakega obravnavanja na delovnem mestu, npr. v poročilih podjetij o enakosti z rednimi informacijami o enakem obravnavanju moških in žensk,

| — | učinkoviti ukrepi za zagotovitev dejanskih sankcij za kršitve direktive, pri čemer odškodnina za žrtve ne sme biti omejena s predhodno določeno zgornjo mejo, razen v zelo redkih primerih, |
| --- | --- |

—

učinkoviti ukrepi za zagotovitev dejanskih sankcij za kršitve direktive, pri čemer odškodnina za žrtve ne sme biti omejena s predhodno določeno zgornjo mejo, razen v zelo redkih primerih,

| — | zagotovljena enaka zaščita pred negativnim obravnavanjem za osebe, ki podpirajo žrtve spolne diskriminacije in nadlegovanja, |
| --- | --- |

—

zagotovljena enaka zaščita pred negativnim obravnavanjem za osebe, ki podpirajo žrtve spolne diskriminacije in nadlegovanja,

| — | da bodo Komisiji vsaka štiri leta poročale o ukrepih, ki so jih sprejele za zagotovitev specifičnih ugodnosti za manj zastopani spol v poklicnih dejavnostih, ter o izvajanju takšnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

da bodo Komisiji vsaka štiri leta poročale o ukrepih, ki so jih sprejele za zagotovitev specifičnih ugodnosti za manj zastopani spol v poklicnih dejavnostih, ter o izvajanju takšnih ukrepov,

| — | da bodo zagotovile, da bodo določbe pogodb ali sporazumov, ki kršijo direktivo, spremenjene ali razglašene za nične in neveljavne, |
| --- | --- |

—

da bodo zagotovile, da bodo določbe pogodb ali sporazumov, ki kršijo direktivo, spremenjene ali razglašene za nične in neveljavne,

| F. | ker bi lahko s počasnim ali nekakovostnim izvajanjem Direktive 2002/73/ES ogrozili uresničevanje lizbonske strategije ter poln razvoj potenciala socialnih in ekonomskih zmogljivosti Unije, |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko s počasnim ali nekakovostnim izvajanjem Direktive 2002/73/ES ogrozili uresničevanje lizbonske strategije ter poln razvoj potenciala socialnih in ekonomskih zmogljivosti Unije,

| G. | ker se mnogo držav članic spopada s težavami pri prenosu Direktive 2002/73/ES v nacionalno zakonodajo, zlasti pri uvajanju posebnih in ustreznih ukrepov za izboljšanje enakosti med spoloma in zmanjšanje diskriminacije glede zaposlovanja, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev, |
| --- | --- |

G.

ker se mnogo držav članic spopada s težavami pri prenosu Direktive 2002/73/ES v nacionalno zakonodajo, zlasti pri uvajanju posebnih in ustreznih ukrepov za izboljšanje enakosti med spoloma in zmanjšanje diskriminacije glede zaposlovanja, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev,

| H. | ker je na teh področjih treba upoštevati integracijo načela enakosti spolov, |
| --- | --- |

H.

ker je na teh področjih treba upoštevati integracijo načela enakosti spolov,

| I. | ker je diskriminacija na podlagi spola z drugih družbenih in političnih vidikov še večja zaradi še vedno obstoječih razlik v plačah med moškimi in ženskami, zlasti med tako imenovanimi ženskimi in moškimi ekonomskimi sektorji, |
| --- | --- |

I.

ker je diskriminacija na podlagi spola z drugih družbenih in političnih vidikov še večja zaradi še vedno obstoječih razlik v plačah med moškimi in ženskami, zlasti med tako imenovanimi ženskimi in moškimi ekonomskimi sektorji,

| J. | ker je ekonomska neodvisnost žensk temeljna za njihovo emancipacijo in ker je zaposlenost s pravicami zagotovilo za njihov osebni razvoj in socialno vključenost; |
| --- | --- |

J.

ker je ekonomska neodvisnost žensk temeljna za njihovo emancipacijo in ker je zaposlenost s pravicami zagotovilo za njihov osebni razvoj in socialno vključenost;

| 1. | poziva Komisijo, naj natančno spremlja prenos Direktive 2002/73/ES in spoštovanje zakonodaje, povezane s tem prenosom, ter naj še naprej izvaja pritisk na države članice; poudarja, da je treba za dosego teh ciljev zagotoviti ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj natančno spremlja prenos Direktive 2002/73/ES in spoštovanje zakonodaje, povezane s tem prenosom, ter naj še naprej izvaja pritisk na države članice; poudarja, da je treba za dosego teh ciljev zagotoviti ustrezna sredstva;

| 2. | opozarja na točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, zlasti na zavezo Sveta glede spodbujanja držav članic, da pripravijo in objavijo tabele, s katerimi bodo ponazorile korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; meni, da bi korelacijske tabele Komisiji olajšale nalogo pri nadzoru nad prenosom Direktive 2002/73/ES; |
| --- | --- |

2.

opozarja na točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, zlasti na zavezo Sveta glede spodbujanja držav članic, da pripravijo in objavijo tabele, s katerimi bodo ponazorile korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; meni, da bi korelacijske tabele Komisiji olajšale nalogo pri nadzoru nad prenosom Direktive 2002/73/ES;

| 3. | ugotavlja, da bi tesno sodelovanje med pristojnimi odbori nacionalnih parlamentov in Evropskim parlamentom pri nadzoru nad prenosom in izvajanjem zakonodaje o enakosti med spoloma pripomoglo k temu, da bi enakost spolov približali oblikovalcem politik in državljanom; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da bi tesno sodelovanje med pristojnimi odbori nacionalnih parlamentov in Evropskim parlamentom pri nadzoru nad prenosom in izvajanjem zakonodaje o enakosti med spoloma pripomoglo k temu, da bi enakost spolov približali oblikovalcem politik in državljanom;

| 4. | ceni veliko število podrobnih odzivov, ki jih je v kratkem času prejel od nacionalnih parlamentov in organov za obravnavanje enakosti med spoloma o stanju pri izvajanju direktive in težavah, povezanih s tem; |
| --- | --- |

4.

ceni veliko število podrobnih odzivov, ki jih je v kratkem času prejel od nacionalnih parlamentov in organov za obravnavanje enakosti med spoloma o stanju pri izvajanju direktive in težavah, povezanih s tem;

| 5. | obžaluje, da poročilo Komisije Evropskemu svetu in Svetu na podlagi podatkov, ki naj bi jih države članice posredovale do konca leta 2005, še ni na voljo; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da poročilo Komisije Evropskemu svetu in Svetu na podlagi podatkov, ki naj bi jih države članice posredovale do konca leta 2005, še ni na voljo;

| 6. | obžaluje, da nekatere države članice v svoji zakonodaji še niso dovolj jasno in natančno opredelile neposredne in posredne diskriminacije, nadlegovanja in spolnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da nekatere države članice v svoji zakonodaji še niso dovolj jasno in natančno opredelile neposredne in posredne diskriminacije, nadlegovanja in spolnega nadlegovanja;

| 7. | je zaskrbljen, ker v več državah članicah prepoved diskriminacije še ni tako obsežna, da bi bila v skladu z Direktivo 2002/73/ES; opozarja, da prepovedane oblike diskriminacije negativno vplivajo tako na zasebni kot na javni sektor; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker v več državah članicah prepoved diskriminacije še ni tako obsežna, da bi bila v skladu z Direktivo 2002/73/ES; opozarja, da prepovedane oblike diskriminacije negativno vplivajo tako na zasebni kot na javni sektor;

| 8. | obžaluje, da je v nekaterih državah članicah zakonodaja, z določitvijo najvišjih vrednosti za plačilo nadomestila ali odškodnine žrtvam diskriminacije nasprotuje načelom učinkovitih, sorazmernih in odvračalnih sankcij; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da je v nekaterih državah članicah zakonodaja, z določitvijo najvišjih vrednosti za plačilo nadomestila ali odškodnine žrtvam diskriminacije nasprotuje načelom učinkovitih, sorazmernih in odvračalnih sankcij;

| 9. | opozarja, da manj ugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali porodniškim dopustom, pomeni diskriminacijo; obžaluje, da nekatere države članice niso izrecno priznale pravice do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da manj ugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali porodniškim dopustom, pomeni diskriminacijo; obžaluje, da nekatere države članice niso izrecno priznale pravice do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po porodniškem dopustu;

| 10. | poziva države članice, naj zagotovijo popoln, pravilen in učinkovit prenos ter ustrezno izvajanje vseh določb Direktive 2002/73/ES; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj zagotovijo popoln, pravilen in učinkovit prenos ter ustrezno izvajanje vseh določb Direktive 2002/73/ES;

| 11. | pozdravlja prizadevanja držav članic, ki so razširile ali poglobile zahteve Direktive 2002/73/ES, zlasti pobude, s katerimi so zaščito pred diskriminacijo uvedle v nove dele družbe; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja prizadevanja držav članic, ki so razširile ali poglobile zahteve Direktive 2002/73/ES, zlasti pobude, s katerimi so zaščito pred diskriminacijo uvedle v nove dele družbe;

| 12. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo delodajalce spodbudile k zavzemanju za delovne razmere, v katerih spolno nadlegovanje in nadlegovanje na podlagi spola ne bosta mogoča, ter k uvedbi posebnih postopkov za preprečitev takšnega obnašanja; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo delodajalce spodbudile k zavzemanju za delovne razmere, v katerih spolno nadlegovanje in nadlegovanje na podlagi spola ne bosta mogoča, ter k uvedbi posebnih postopkov za preprečitev takšnega obnašanja;

| 13. | poziva države članice, naj razvijejo zmogljivosti in namenijo dovolj sredstev za organe za spodbujanje enakosti med spoloma in enake možnosti za oba spola, kot je določeno v Direktivi 2002/73/ES, ter opozarja na zahtevo iz direktive, da je treba tem organom zagotoviti neodvisnost; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj razvijejo zmogljivosti in namenijo dovolj sredstev za organe za spodbujanje enakosti med spoloma in enake možnosti za oba spola, kot je določeno v Direktivi 2002/73/ES, ter opozarja na zahtevo iz direktive, da je treba tem organom zagotoviti neodvisnost;

| 14. | ugotavlja, da obstajajo različni pristopi k izvajanju člena 8a Direktive 2002/73/ES, iz česar je razvidna potreba po sodelovanju in izmenjavi dobrih praks med državami članicami; meni, da sta mreža nacionalnih organov za obravnavanje enakosti med spoloma, ki jo je vzpostavila Komisija, ter Equinet pomembni orodji za krepitev tega sodelovanja ter spodbujanje enotnega izvajanja prava Skupnosti na področju enakega obravnavanja žensk in moških; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da obstajajo različni pristopi k izvajanju člena 8a Direktive 2002/73/ES, iz česar je razvidna potreba po sodelovanju in izmenjavi dobrih praks med državami članicami; meni, da sta mreža nacionalnih organov za obravnavanje enakosti med spoloma, ki jo je vzpostavila Komisija, ter Equinet pomembni orodji za krepitev tega sodelovanja ter spodbujanje enotnega izvajanja prava Skupnosti na področju enakega obravnavanja žensk in moških;

| 15. | pozdravlja namero Komisije, da bo v letu 2009 opravila raziskavo o organizaciji organov za obravnavanje enakosti med spoloma; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo, kako dobro državljani EU poznajo storitve, ki jih izvajajo organi za obravnavanje enakosti med spoloma, ter naj uvedejo informacijske kampanje za večjo prepoznavnost teh organov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja namero Komisije, da bo v letu 2009 opravila raziskavo o organizaciji organov za obravnavanje enakosti med spoloma; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo, kako dobro državljani EU poznajo storitve, ki jih izvajajo organi za obravnavanje enakosti med spoloma, ter naj uvedejo informacijske kampanje za večjo prepoznavnost teh organov;

| 16. | opozarja na nizko raven poznavanja pravic na podlagi Direktive 2002/73/ES med ženskami, na kar kaže maloštevilnost postopkov o enakosti med spoloma ter vloženih pritožb; poziva države članice, sindikate, delodajalce ter nevladne organizacije, naj okrepijo svoja prizadevanja za obveščanje žensk o možnostih, ki so na voljo žrtvam diskriminacije po veljavni nacionalni zakonodaji od leta 2005; |
| --- | --- |

16.

opozarja na nizko raven poznavanja pravic na podlagi Direktive 2002/73/ES med ženskami, na kar kaže maloštevilnost postopkov o enakosti med spoloma ter vloženih pritožb; poziva države članice, sindikate, delodajalce ter nevladne organizacije, naj okrepijo svoja prizadevanja za obveščanje žensk o možnostih, ki so na voljo žrtvam diskriminacije po veljavni nacionalni zakonodaji od leta 2005;

| 17. | ugotavlja, da je raven zaupanja v sodno varstvo pri žrtvah diskriminacije nizka; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo dodeljena pomoč neodvisna in brezplačna, naj okrepijo zagotovila žrtvam diskriminacije ter omogočijo sodno varstvo osebam, ki branijo ali pričajo v imenu osebe, zaščitene na podlagi Direktive 2002/73/ES; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je raven zaupanja v sodno varstvo pri žrtvah diskriminacije nizka; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo dodeljena pomoč neodvisna in brezplačna, naj okrepijo zagotovila žrtvam diskriminacije ter omogočijo sodno varstvo osebam, ki branijo ali pričajo v imenu osebe, zaščitene na podlagi Direktive 2002/73/ES;

| 18. | poziva Komisijo, naj preveri, ali države članice žrtvam in združenjem ter organizacijam, ki imajo legitimni interes za skladnost z Direktivo 2002/73/ES, zagotavljajo, da jim pravne ali druge ovire, kot so pretirano kratki roki, ne preprečujejo sprožitve postopka pred sodiščem zaradi kršitev v zvezi z zaščito pred diskriminacijo in neupoštevanjem enakosti med spoloma ali pa celotnega uveljavljanja svoje pravice iz Direktive 2002/73/ES v drugih upravnih postopkih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj preveri, ali države članice žrtvam in združenjem ter organizacijam, ki imajo legitimni interes za skladnost z Direktivo 2002/73/ES, zagotavljajo, da jim pravne ali druge ovire, kot so pretirano kratki roki, ne preprečujejo sprožitve postopka pred sodiščem zaradi kršitev v zvezi z zaščito pred diskriminacijo in neupoštevanjem enakosti med spoloma ali pa celotnega uveljavljanja svoje pravice iz Direktive 2002/73/ES v drugih upravnih postopkih;

| 19. | priznava pozitivne učinke preprečevanja in ocenjevanja diskriminatornih praks, kar je mogoče doseči s tesnim sodelovanjem organov za obravnavanje enakosti med spoloma in inšpektorjev za delo; poziva države članice, naj vztrajajo pri usposabljanju inšpektorjev za delo glede novih odgovornosti zaradi prenosa Direktive 2002/73/ES ter novih orodij, na primer obrnjenega dokaznega bremena; |
| --- | --- |

19.

priznava pozitivne učinke preprečevanja in ocenjevanja diskriminatornih praks, kar je mogoče doseči s tesnim sodelovanjem organov za obravnavanje enakosti med spoloma in inšpektorjev za delo; poziva države članice, naj vztrajajo pri usposabljanju inšpektorjev za delo glede novih odgovornosti zaradi prenosa Direktive 2002/73/ES ter novih orodij, na primer obrnjenega dokaznega bremena;

| 20. | poudarja bistveno vlogo nevladnih organizacij pri zagotavljanju pomoči žrtvam diskriminacije; poziva javne organe, naj rezervirajo sredstva za projekte mediacije in pomoči, saj je njihovo izvajanje bolj zapleteno od izvajanja informacijskih kampanj; |
| --- | --- |

20.

poudarja bistveno vlogo nevladnih organizacij pri zagotavljanju pomoči žrtvam diskriminacije; poziva javne organe, naj rezervirajo sredstva za projekte mediacije in pomoči, saj je njihovo izvajanje bolj zapleteno od izvajanja informacijskih kampanj;

| 21. | poudarja, da so zanesljivi, primerljivi in razpoložljivi kazalniki kakovosti in količine ter statistični podatki, razčlenjeni po spolu, pomembni za zagotavljanje izvajanja direktive in nadaljnjega ukrepanja na njeni podlagi; poziva organe za obravnavanje enakosti med spoloma, naj okrepijo prizadevanja pri izvajanju neodvisnih raziskav, objavljanju neodvisnih poročil ter pripravi priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo; opozarja na vlogo Evropskega inštituta za obravnavanje enakosti med spoloma, katerega naloge so zbiranje in analiza podatkov o enakosti med spoloma, večanje obveščenosti državljanov EU o tem ter razvijanje metodoloških orodij za podporo vključevanju načela enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so zanesljivi, primerljivi in razpoložljivi kazalniki kakovosti in količine ter statistični podatki, razčlenjeni po spolu, pomembni za zagotavljanje izvajanja direktive in nadaljnjega ukrepanja na njeni podlagi; poziva organe za obravnavanje enakosti med spoloma, naj okrepijo prizadevanja pri izvajanju neodvisnih raziskav, objavljanju neodvisnih poročil ter pripravi priporočil o vseh vprašanjih, povezanih z diskriminacijo; opozarja na vlogo Evropskega inštituta za obravnavanje enakosti med spoloma, katerega naloge so zbiranje in analiza podatkov o enakosti med spoloma, večanje obveščenosti državljanov EU o tem ter razvijanje metodoloških orodij za podporo vključevanju načela enakosti med spoloma;

| 22. | poudarja, da je treba med socialnimi partnerji socialni dialog, da bi načelo enakega obravnavanja uveljavili z nadzorom praks na delovnem mestu, s kolektivnimi pogodbami, kodeksi ravnanja, raziskavami ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba med socialnimi partnerji socialni dialog, da bi načelo enakega obravnavanja uveljavili z nadzorom praks na delovnem mestu, s kolektivnimi pogodbami, kodeksi ravnanja, raziskavami ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse;

| 23. | poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bodo delavcem in njihovim predstavnikom redno zagotavljali informacije o upoštevanju načela enakega obravnavanja žensk in moških; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bodo delavcem in njihovim predstavnikom redno zagotavljali informacije o upoštevanju načela enakega obravnavanja žensk in moških;

| 24. | poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bodo delavcem in njihovim predstavnikom redno zagotavljali informacije v zvezi z vprašanji spolov in o pravici do dopusta; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bodo delavcem in njihovim predstavnikom redno zagotavljali informacije v zvezi z vprašanji spolov in o pravici do dopusta;

| 25. | vztraja, da je treba razviti nacionalne mehanizme za nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po materinskem ali očetovskem dopustu oziroma pomoči za vzdrževane družinske člane; |
| --- | --- |

25.

vztraja, da je treba razviti nacionalne mehanizme za nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto po materinskem ali očetovskem dopustu oziroma pomoči za vzdrževane družinske člane;

| 26. | ugotavlja, da še vedno obstajajo razlike v plačah, saj ženske prejemajo povprečno 15 % nižje plače kot moški, da se je ta razlika med letoma 2000 in 2006 zmanjšala samo za 1 % in da je delež žensk na odgovornih mestih še vedno veliko nižji od deleža moških; vztraja, da je treba razviti nacionalne mehanizme za nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in poziva Komisijo, naj ponovno načrtuje podporne ukrepe za ta namen in ob tem ustrezno upošteva načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da še vedno obstajajo razlike v plačah, saj ženske prejemajo povprečno 15 % nižje plače kot moški, da se je ta razlika med letoma 2000 in 2006 zmanjšala samo za 1 % in da je delež žensk na odgovornih mestih še vedno veliko nižji od deleža moških; vztraja, da je treba razviti nacionalne mehanizme za nadzor nad izvajanjem načela enakega plačila in poziva Komisijo, naj ponovno načrtuje podporne ukrepe za ta namen in ob tem ustrezno upošteva načelo subsidiarnosti;

| 27. | poudarja, da je treba spodbujati pobude, ki v podjetjih prispevajo k vzpostavitvi in izvajanju kadrovske politike in pozitivnih ukrepov za uveljavljanje enakosti med spoloma; spodbuja države članice, naj v nacionalno zakonodajo uvedejo zahteve, naj podjetja pripravijo in izvajajo letni načrt za enakost ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost obeh spolov v upravnih in vodstvenih odborih; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba spodbujati pobude, ki v podjetjih prispevajo k vzpostavitvi in izvajanju kadrovske politike in pozitivnih ukrepov za uveljavljanje enakosti med spoloma; spodbuja države članice, naj v nacionalno zakonodajo uvedejo zahteve, naj podjetja pripravijo in izvajajo letni načrt za enakost ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost obeh spolov v upravnih in vodstvenih odborih;

| 28. | opominja države članice, da je pri pripravi in izvajanju zakonov pomembno dejavno vključevanje načela enakosti med spoloma ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

28.

opominja države članice, da je pri pripravi in izvajanju zakonov pomembno dejavno vključevanje načela enakosti med spoloma ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja;

| 29. | poudarja, da se je treba boriti proti posebnim oviram, s katerimi se glede enakega dostopa do šolanja in trga dela soočajo invalidke in starši invalidnih otrok, ter da je treba prilagoditi ukrepe za vključitev vprašanja spolov v vse politike, zlasti posebnim potrebam teh skupin; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se je treba boriti proti posebnim oviram, s katerimi se glede enakega dostopa do šolanja in trga dela soočajo invalidke in starši invalidnih otrok, ter da je treba prilagoditi ukrepe za vključitev vprašanja spolov v vse politike, zlasti posebnim potrebam teh skupin;

| 30. | opozarja, da je treba zagotoviti večjo prilagodljivosti glede starševskega dopusta, zlasti za starše invalidnih otrok; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je treba zagotoviti večjo prilagodljivosti glede starševskega dopusta, zlasti za starše invalidnih otrok;

| 31. | poziva države članice, naj s ciljno usmerjenimi ukrepi odpravijo diskriminacijo deklet in mladih žensk pri prehodu iz šole v usposabljanje in iz usposabljanja v poklicno življenje, pa tudi pri ponovni vključitvi na trg dela po prekinitvi zaradi skrbi za otroke ali sorodnike; poudarja, da so potrebni javno otroško varstvo in negovalne storitve ter oskrba starejših; opozarja države članice na zavezo, ki so jo sprejele v zvezi s tem na vrhunskem srečanju v Barceloni leta 2002; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj s ciljno usmerjenimi ukrepi odpravijo diskriminacijo deklet in mladih žensk pri prehodu iz šole v usposabljanje in iz usposabljanja v poklicno življenje, pa tudi pri ponovni vključitvi na trg dela po prekinitvi zaradi skrbi za otroke ali sorodnike; poudarja, da so potrebni javno otroško varstvo in negovalne storitve ter oskrba starejših; opozarja države članice na zavezo, ki so jo sprejele v zvezi s tem na vrhunskem srečanju v Barceloni leta 2002;

| 32. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom ter nacionalnim organom za obravnavanje enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

32.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom ter nacionalnim organom za obravnavanje enakosti med spoloma.

---

(1)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(2)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/100

---

Razmere v Gazi

P6_TA(2009)0025

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi

(2010/C 46 E/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Bližnjem vzhodu, zlasti resolucij z dne 16. novembra 2006 o razmerah v Gazi (1), z dne 12. julija 2007 o razmerah na Bližnjem vzhodu (2), z dne 11. oktobra 2007 o humanitarnih razmerah v Gazi (3) in z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Bližnjem vzhodu, zlasti resolucij z dne 16. novembra 2006 o razmerah v Gazi (1), z dne 12. julija 2007 o razmerah na Bližnjem vzhodu (2), z dne 11. oktobra 2007 o humanitarnih razmerah v Gazi (3) in z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi (4),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 242 z dne 22. novembra 1967 (S/RES/242(1967)), št. 338 z dne 22. oktobra 1973 (S/RES/338(1973)) in št. 1860 z dne 8. januarja 2009 (S/RES/1860(2009)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 242 z dne 22. novembra 1967 (S/RES/242(1967)), št. 338 z dne 22. oktobra 1973 (S/RES/338(1973)) in št. 1860 z dne 8. januarja 2009 (S/RES/1860(2009)),

| — | ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| — | ob upoštevanju odloga glasovanja o okrepljeni udeležbi Izraela v programih Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odloga glasovanja o okrepljeni udeležbi Izraela v programih Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 30. decembra 2008 o razmerah na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 30. decembra 2008 o razmerah na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se je Izrael 27. decembra 2008 z vojaško ofenzivo na območju Gaze odzval na raketne napade Hamasa na jugu Izraela, odkar je Hamas prevzel nadzor nad ožino ter po kršitvi prekinitve ognja in zavrnitve obnove sporazuma o prekinitvi ognja, |
| --- | --- |

A.

ker se je Izrael 27. decembra 2008 z vojaško ofenzivo na območju Gaze odzval na raketne napade Hamasa na jugu Izraela, odkar je Hamas prevzel nadzor nad ožino ter po kršitvi prekinitve ognja in zavrnitve obnove sporazuma o prekinitvi ognja,

| B. | ker je bilo po zadnjih poročilih zaradi izraelske ofenzivi v Gazi doslej ubitih približno tisoč ljudi, med katerimi je veliko žensk in otrok, na tisoče pa je bilo ranjenih, in so bile uničene hiše, šole ter drugi pomembni deli civilne infrastrukture, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo po zadnjih poročilih zaradi izraelske ofenzivi v Gazi doslej ubitih približno tisoč ljudi, med katerimi je veliko žensk in otrok, na tisoče pa je bilo ranjenih, in so bile uničene hiše, šole ter drugi pomembni deli civilne infrastrukture,

| C. | ker so mejni prehodi za vstop v Gazo in izstop iz nje osemnajst mesecev zaprti, omejitev pretoka ljudi in blaga pa ovira vsakdanje življenje prebivalstva in je dodatno ohromila gospodarstvo na tem območju ter že omejila vse večje izboljšave razmer na Zahodnem bregu; ker gre pri embargu proti Gazi za skupinsko kaznovanje, kar je kršitev mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

C.

ker so mejni prehodi za vstop v Gazo in izstop iz nje osemnajst mesecev zaprti, omejitev pretoka ljudi in blaga pa ovira vsakdanje življenje prebivalstva in je dodatno ohromila gospodarstvo na tem območju ter že omejila vse večje izboljšave razmer na Zahodnem bregu; ker gre pri embargu proti Gazi za skupinsko kaznovanje, kar je kršitev mednarodnega humanitarnega prava,

| D. | ker je izboljšanje življenjskih razmer Palestincev, ki živijo na območju Gaze in na Zahodnem bregu, skupaj z obnovitvijo mirovnega procesa in vzpostavitvijo delujočih palestinskih institucij v Gazi, ključni vidik prizadevanja za doseganje pravičnega in trajnega miru med Izraelci in Palestinci, |
| --- | --- |

D.

ker je izboljšanje življenjskih razmer Palestincev, ki živijo na območju Gaze in na Zahodnem bregu, skupaj z obnovitvijo mirovnega procesa in vzpostavitvijo delujočih palestinskih institucij v Gazi, ključni vidik prizadevanja za doseganje pravičnega in trajnega miru med Izraelci in Palestinci,

| E. | ker je obsežna finančna pomoč s strani Evropske unije pomembna za poskuse preprečevanja humanitarne katastrofe v Gazi in na Zahodnem bregu; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč Gazi, tudi prek agencije Združenih narodov za delo in pomoč za palestinske begunce na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

E.

ker je obsežna finančna pomoč s strani Evropske unije pomembna za poskuse preprečevanja humanitarne katastrofe v Gazi in na Zahodnem bregu; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč Gazi, tudi prek agencije Združenih narodov za delo in pomoč za palestinske begunce na Bližnjem vzhodu,

| 1. | pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1860 z dne 8. januarja 2009 in obžaluje, da niti Izrael niti Hamas nista upoštevala poziva Združenih narodov za prekinitev sovražnosti; poziva k takojšnji in trajni prekinitvi ognja, ki naj vključuje tudi prenehanje raketnih napadov Hamasa na Izrael in konec izraelskih vojaških dejavnosti, ki potekajo v Gazi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1860 z dne 8. januarja 2009 in obžaluje, da niti Izrael niti Hamas nista upoštevala poziva Združenih narodov za prekinitev sovražnosti; poziva k takojšnji in trajni prekinitvi ognja, ki naj vključuje tudi prenehanje raketnih napadov Hamasa na Izrael in konec izraelskih vojaških dejavnosti, ki potekajo v Gazi;

| 2. | se strinja, da je treba nujno poskrbeti za dogovore in zagotovila v Gazi, v skladu z zahtevami resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1860, da bi se zagotovilo trajno prenehanje ognja, ki bi vključevalo tudi umik izraelskih sil, in zagotovila ponovna odprtje prehodnih točk, kar bi preprečilo tihotapljenje in nezakonito trgovanje z orožjem ter strelivom; |
| --- | --- |

2.

se strinja, da je treba nujno poskrbeti za dogovore in zagotovila v Gazi, v skladu z zahtevami resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1860, da bi se zagotovilo trajno prenehanje ognja, ki bi vključevalo tudi umik izraelskih sil, in zagotovila ponovna odprtje prehodnih točk, kar bi preprečilo tihotapljenje in nezakonito trgovanje z orožjem ter strelivom;

| 3. | poziva k pogajanjem za premirje, ki bi ga zagotovil mehanizem mednarodne skupnosti, ki bi ga usklajevala četverica Arabske lige, ki bi vključeval namestitev mednarodnih sil z nedvoumnim mandatom, da se povrne varnost za ljudi v Izraelu in Gazi ter da se spoštuje prekinitev ognja, s posebnim poudarkom na nadzoru meje med Egiptom in Gazo, kar pomeni pomembno vlogo za Egipt; poziva Svet naj okrepi pritisk, da bi se ustavilo nasilje; spodbuja diplomatska prizadevanja mednarodne skupnosti, zlasti Egipta in Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva k pogajanjem za premirje, ki bi ga zagotovil mehanizem mednarodne skupnosti, ki bi ga usklajevala četverica Arabske lige, ki bi vključeval namestitev mednarodnih sil z nedvoumnim mandatom, da se povrne varnost za ljudi v Izraelu in Gazi ter da se spoštuje prekinitev ognja, s posebnim poudarkom na nadzoru meje med Egiptom in Gazo, kar pomeni pomembno vlogo za Egipt; poziva Svet naj okrepi pritisk, da bi se ustavilo nasilje; spodbuja diplomatska prizadevanja mednarodne skupnosti, zlasti Egipta in Evropske unije;

| 4. | izraža pretresenost ob trpljenju civilnega prebivalstva v Gazi; globoko obžaluje, da so bili med napadi tarče tudi civilni cilji in točke Združenih narodov; izraža sočutje do civilnega prebivalstva v Gazi in na jugu Izraela, ki trpi zaradi nasilja; |
| --- | --- |

4.

izraža pretresenost ob trpljenju civilnega prebivalstva v Gazi; globoko obžaluje, da so bili med napadi tarče tudi civilni cilji in točke Združenih narodov; izraža sočutje do civilnega prebivalstva v Gazi in na jugu Izraela, ki trpi zaradi nasilja;

| 5. | odločno poziva izraelske oblasti, naj omogočijo dostavo hrane in nujne medicinske pomoči v Gazo ter naj omogočijo stalen in neoviran prehod pomoči skozi humanitarne koridorje; poziva izraelske oblasti, da mednarodnim medijem omogočijo spremljanje dogodkov na terenu; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva izraelske oblasti, naj omogočijo dostavo hrane in nujne medicinske pomoči v Gazo ter naj omogočijo stalen in neoviran prehod pomoči skozi humanitarne koridorje; poziva izraelske oblasti, da mednarodnim medijem omogočijo spremljanje dogodkov na terenu;

| 6. | poziva Izrael, naj spoštuje svoje obveznosti po mednarodnem pravu in mednarodnem humanitarnem pravu, Hamas pa, naj ustavi raketne napade ter prevzame svoje obveznosti s tem, da se zaveže političnemu procesu za oživitev medpalestinskega dialoga ter prispeva k tekočim pogajanjem; |
| --- | --- |

6.

poziva Izrael, naj spoštuje svoje obveznosti po mednarodnem pravu in mednarodnem humanitarnem pravu, Hamas pa, naj ustavi raketne napade ter prevzame svoje obveznosti s tem, da se zaveže političnemu procesu za oživitev medpalestinskega dialoga ter prispeva k tekočim pogajanjem;

| 7. | poziva k trdnejšemu in enotnejšemu političnemu stališču Evropske unije ter poziva Svet, naj izkoristi to priložnost, da sodeluje z novo ameriško administracijo za končanje sporov s sporazumom, ki bo temeljil na rešitvah za obe strani, da bi bila na Bližnjem vzhodu zgrajena nova mirna regionalna varnostna infrastruktura; |
| --- | --- |

7.

poziva k trdnejšemu in enotnejšemu političnemu stališču Evropske unije ter poziva Svet, naj izkoristi to priložnost, da sodeluje z novo ameriško administracijo za končanje sporov s sporazumom, ki bo temeljil na rešitvah za obe strani, da bi bila na Bližnjem vzhodu zgrajena nova mirna regionalna varnostna infrastruktura;

| 8. | poudarja velik pomen ponovnih prizadevanj za spravo med vsemi deli palestinske družbe, ki bi temeljila na sporazumu iz Meke z dne 8. februarja 2007, ki je upošteval predhodne sporazume, tudi pravico Izraela do obstoja; s tem v zvezi poudarja velik pomen stalne geografske povezave med Gazo in Zahodnim bregom ter njune mirne in trajne ponovne politične združitve; |
| --- | --- |

8.

poudarja velik pomen ponovnih prizadevanj za spravo med vsemi deli palestinske družbe, ki bi temeljila na sporazumu iz Meke z dne 8. februarja 2007, ki je upošteval predhodne sporazume, tudi pravico Izraela do obstoja; s tem v zvezi poudarja velik pomen stalne geografske povezave med Gazo in Zahodnim bregom ter njune mirne in trajne ponovne politične združitve;

| 9. | poudarja, da lahko samo pravo napredovanje k miru in občutno izboljšanje na področju Zahodnega brega in Gaze okrepita zakonitost palestinske oblasti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da lahko samo pravo napredovanje k miru in občutno izboljšanje na področju Zahodnega brega in Gaze okrepita zakonitost palestinske oblasti;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi in knesetu, egiptovski vladi in parlamentu ter generalnemu sekretarju Lige arabskih držav. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi in knesetu, egiptovski vladi in parlamentu ter generalnemu sekretarju Lige arabskih držav.

---

(1)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 324.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 579.

(3)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 138.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0064.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/102

---

Razmere na območju Afriškega roga

P6_TA(2009)0026

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o razmerah na območju Afriškega roga

(2010/C 46 E/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o državah na območju Afriškega roga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o državah na območju Afriškega roga,

| — | ob upoštevanju poročila misije na območju Afriškega roga, ki ga je dne 8. decembra 2008 odobril njegov Odbor za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije na območju Afriškega roga, ki ga je dne 8. decembra 2008 odobril njegov Odbor za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker nerešena vprašanja glede meje med Etiopijo in Eritrejo ter med Eritrejo in Džibutijem negativno vplivajo na mir in varnost na območju Afriškega roga; ker so se razmere v Somaliji tako poslabšale, da je postala eno najtežjih svetovnih humanitarnih in varnostnih kriznih žarišč; ker predstavljajo razmere v Sudanu največjo nevarnost za varnost v regiji, |
| --- | --- |

A.

ker nerešena vprašanja glede meje med Etiopijo in Eritrejo ter med Eritrejo in Džibutijem negativno vplivajo na mir in varnost na območju Afriškega roga; ker so se razmere v Somaliji tako poslabšale, da je postala eno najtežjih svetovnih humanitarnih in varnostnih kriznih žarišč; ker predstavljajo razmere v Sudanu največjo nevarnost za varnost v regiji,

| B. | ker sta Etiopija in Eritreja sklenili mir s podpisom „alžirskih sporazumov“ s posredovanjem mednarodne skupnosti, ki predvidevajo delovanje misije Združenih narodov (UNMEE) in ustanovitev etiopsko-eritrejske komisije za mejo, vendar še vedno obstajajo razlike med obema stranema pri izvajanju sporazumov in sklepov etiopsko-eritrejske komisije za mejo; ker je mandat UNMEE prenehal 31. julija 2008, ker je Eritreja ovirala misijo, Etiopija pa ni hotela potrditi odločitve etiopsko-eritrejske komisije za mejo o spornem območju Badme, |
| --- | --- |

B.

ker sta Etiopija in Eritreja sklenili mir s podpisom „alžirskih sporazumov“ s posredovanjem mednarodne skupnosti, ki predvidevajo delovanje misije Združenih narodov (UNMEE) in ustanovitev etiopsko-eritrejske komisije za mejo, vendar še vedno obstajajo razlike med obema stranema pri izvajanju sporazumov in sklepov etiopsko-eritrejske komisije za mejo; ker je mandat UNMEE prenehal 31. julija 2008, ker je Eritreja ovirala misijo, Etiopija pa ni hotela potrditi odločitve etiopsko-eritrejske komisije za mejo o spornem območju Badme,

| C. | ker se je v juniju 2008 stopnjevalo nasilje v Ras Doumeiri na meji med Eritrejo in Džibutijem, kjer je bilo 35 mrtvih in veliko število ranjenih; ker je Varnostni svet Združenih narodov dne 12. junija 2008 pozval obe strani k prekinitvi ognja ter umiku vojske na položaje pred začetkom spopadov; ker so trenutno razmere mirne, vendar je zaradi bližine čet tveganje za spopade zelo veliko, |
| --- | --- |

C.

ker se je v juniju 2008 stopnjevalo nasilje v Ras Doumeiri na meji med Eritrejo in Džibutijem, kjer je bilo 35 mrtvih in veliko število ranjenih; ker je Varnostni svet Združenih narodov dne 12. junija 2008 pozval obe strani k prekinitvi ognja ter umiku vojske na položaje pred začetkom spopadov; ker so trenutno razmere mirne, vendar je zaradi bližine čet tveganje za spopade zelo veliko,

| D. | ker so dne 29. oktobra 2008 samomorilski bombni napadi zadeli etiopsko trgovinsko misijo, sestavljen konvoj ZN ter predsedniško palačo v Hargeysi, prestolnici Somalilanda, istočasno z napadi v Bossasi v somalijski regiji Puntland, zaradi katerega je bilo aretiranih mnogo ljudi, |
| --- | --- |

D.

ker so dne 29. oktobra 2008 samomorilski bombni napadi zadeli etiopsko trgovinsko misijo, sestavljen konvoj ZN ter predsedniško palačo v Hargeysi, prestolnici Somalilanda, istočasno z napadi v Bossasi v somalijski regiji Puntland, zaradi katerega je bilo aretiranih mnogo ljudi,

| E. | ker je bil v novembru 2008 v Džibutiju nov krog pogajanj, ki je privedel do podpisa sporazuma o delitvi oblasti med predstavniki začasne zvezne vlade Somalije in opozicijo, Zvezo za ponovno osvoboditev Somalije (ARS-D), obe strani pa sta javno izrazili svojo podporo preiskovalni komisiji za preverjanje kršitev človekovih pravic v Somaliji, |
| --- | --- |

E.

ker je bil v novembru 2008 v Džibutiju nov krog pogajanj, ki je privedel do podpisa sporazuma o delitvi oblasti med predstavniki začasne zvezne vlade Somalije in opozicijo, Zvezo za ponovno osvoboditev Somalije (ARS-D), obe strani pa sta javno izrazili svojo podporo preiskovalni komisiji za preverjanje kršitev človekovih pravic v Somaliji,

| F. | ker je medvladni organ za razvoj na konferenci 29. oktobra 2008 v Nairobiju s predstavniki začasnih zveznih institucij in člani začasnega zveznega parlamenta sprejel načrt, sestavljen iz sedmih točk, v podporo mirovnemu procesu v Somaliji ter za vzpostavitev mehanizma za nadzor nad izvajanjem, |
| --- | --- |

F.

ker je medvladni organ za razvoj na konferenci 29. oktobra 2008 v Nairobiju s predstavniki začasnih zveznih institucij in člani začasnega zveznega parlamenta sprejel načrt, sestavljen iz sedmih točk, v podporo mirovnemu procesu v Somaliji ter za vzpostavitev mehanizma za nadzor nad izvajanjem,

| G. | ker Etiopija že od novembra 2008 postopno umika svoje čete iz Mogadiša in vseh drugih krajev v Somaliji, kjer so še prisotne; ker bo misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ki je bila od marca 2007 v glavnem omejena na delovanje v Mogadišu, sedaj ostala sama na tem območju, |
| --- | --- |

G.

ker Etiopija že od novembra 2008 postopno umika svoje čete iz Mogadiša in vseh drugih krajev v Somaliji, kjer so še prisotne; ker bo misija Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ki je bila od marca 2007 v glavnem omejena na delovanje v Mogadišu, sedaj ostala sama na tem območju,

| H. | ker začasna zvezna vlada Somalije v štirih letih ni uspela oblikovati široko zasnovane vlade; ker zaradi nedavnega odstopa predsednika Abdullahija obstaja dejanska nevarnost, da se začnejo nasprotne frakcije ponovno spopadati, |
| --- | --- |

H.

ker začasna zvezna vlada Somalije v štirih letih ni uspela oblikovati široko zasnovane vlade; ker zaradi nedavnega odstopa predsednika Abdullahija obstaja dejanska nevarnost, da se začnejo nasprotne frakcije ponovno spopadati,

| I. | ker je piratstvo še eden od velik izzivov za varnost na območju Afriškega roga; ker se piratstva ne da premagati samo z vojaškimi sredstvi, ampak je uspeh odvisen predvsem od uspešnega spodbujanja miru, razvoja in izgradnje države v Somaliji; ker je zaradi piratstva svetovni program za prehrano moral prekiniti dobavo pomoči v hrani Somaliji, kar je še poslabšalo že zelo slabe humanitarne razmere, |
| --- | --- |

I.

ker je piratstvo še eden od velik izzivov za varnost na območju Afriškega roga; ker se piratstva ne da premagati samo z vojaškimi sredstvi, ampak je uspeh odvisen predvsem od uspešnega spodbujanja miru, razvoja in izgradnje države v Somaliji; ker je zaradi piratstva svetovni program za prehrano moral prekiniti dobavo pomoči v hrani Somaliji, kar je še poslabšalo že zelo slabe humanitarne razmere,

| J. | ker je dne 8. decembra 2008 EU začela z operacijo EU NAVFOR Somalija (ali operacija Atalanta), katere namen je varovanje ladijskih prevozov za svetovni program za prehrano in drugih tovornih ladij, ki plujejo v vodah v bližini Somalije, |
| --- | --- |

J.

ker je dne 8. decembra 2008 EU začela z operacijo EU NAVFOR Somalija (ali operacija Atalanta), katere namen je varovanje ladijskih prevozov za svetovni program za prehrano in drugih tovornih ladij, ki plujejo v vodah v bližini Somalije,

| K. | ker neizvajanje splošnega mirovnega sporazuma (CPA) med severnim in južnim Sudanom lahko pripelje do odcepitve z možnimi vojaškimi spopadi zaradi naftnih kontingentov v obmejni regiji; ker bi odcepitev najbrž privedla do popolnega razpada države, z Darfurjem in vzhodnim delom države, ki bi skušala doseči neodvisnost, ter s spopadi med različnimi skupnostmi in s kasnejšim stopnjevanjem spopadov zaradi vmešavanja sosednjih držav, vključno z Eritrejo, |
| --- | --- |

K.

ker neizvajanje splošnega mirovnega sporazuma (CPA) med severnim in južnim Sudanom lahko pripelje do odcepitve z možnimi vojaškimi spopadi zaradi naftnih kontingentov v obmejni regiji; ker bi odcepitev najbrž privedla do popolnega razpada države, z Darfurjem in vzhodnim delom države, ki bi skušala doseči neodvisnost, ter s spopadi med različnimi skupnostmi in s kasnejšim stopnjevanjem spopadov zaradi vmešavanja sosednjih držav, vključno z Eritrejo,

| L. | ker se Džibuti sooča z velikimi izzivi, razmere v državi pa je še poslabšala svetovna kriza s hrano; ker Ogaden, etiopsko pokrajino s somalijskim prebivalstvom, pesti velika suša, pomoč v hrani, ki jo nadzoruje vlada in je bila namenjena prebivalcem te pokrajine, pa ni prispela do njih, kljub nedavnemu napredku pri razdeljevanju pomoči v hrani, ki ga je v regiji dosegel svetovni program za hrano, še vedno pa prihaja do zamud, ker je za potovanje po regiji potrebno dovoljenje vojske, |
| --- | --- |

L.

ker se Džibuti sooča z velikimi izzivi, razmere v državi pa je še poslabšala svetovna kriza s hrano; ker Ogaden, etiopsko pokrajino s somalijskim prebivalstvom, pesti velika suša, pomoč v hrani, ki jo nadzoruje vlada in je bila namenjena prebivalcem te pokrajine, pa ni prispela do njih, kljub nedavnemu napredku pri razdeljevanju pomoči v hrani, ki ga je v regiji dosegel svetovni program za hrano, še vedno pa prihaja do zamud, ker je za potovanje po regiji potrebno dovoljenje vojske,

| M. | ker so razmere glede človekovih pravic, pravne države, demokracije in vladanja v vseh državah Afriškega roga v zadnjih letih vzbujale veliko skrb EU; ker obstajajo verodostojna poročila o samovoljnih aretacijah, prisilnem delu, mučenju in trpinčenju zapornikov, o preganjanju novinarjev ter o političnem zatiranju v regiji, |
| --- | --- |

M.

ker so razmere glede človekovih pravic, pravne države, demokracije in vladanja v vseh državah Afriškega roga v zadnjih letih vzbujale veliko skrb EU; ker obstajajo verodostojna poročila o samovoljnih aretacijah, prisilnem delu, mučenju in trpinčenju zapornikov, o preganjanju novinarjev ter o političnem zatiranju v regiji,

| N. | ker kršitve človekovih pravic v Somaliji vključujejo tudi ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun, Marie Terese Olivero in Caterine Giraudo, |
| --- | --- |

N.

ker kršitve človekovih pravic v Somaliji vključujejo tudi ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun, Marie Terese Olivero in Caterine Giraudo,

| O. | ker večinski volilni sistem, ki je zelo neugoden za opozicijske stranke in je veljal v času parlamentarnih volitev leta 2008, vzbuja veliko skrb v Džibutiju, kjer je bila opozicijska stranka „Movement for Democratic Renewal“ (MRD) v juliju 2008 prepovedana na osnovi popolnoma nedokazane trditve, da naj bi podpirala eritrejski napad na Džibuti, in kjer vodje sindikata „Union of Djibouti Workers/General Union of Djibouti Workers“ (UDT/UGTD) še niso bili ponovno sprejeti v službo, potem ko so bili odpuščeni zaradi svoje sindikalne dejavnosti, |
| --- | --- |

O.

ker večinski volilni sistem, ki je zelo neugoden za opozicijske stranke in je veljal v času parlamentarnih volitev leta 2008, vzbuja veliko skrb v Džibutiju, kjer je bila opozicijska stranka „Movement for Democratic Renewal“ (MRD) v juliju 2008 prepovedana na osnovi popolnoma nedokazane trditve, da naj bi podpirala eritrejski napad na Džibuti, in kjer vodje sindikata „Union of Djibouti Workers/General Union of Djibouti Workers“ (UDT/UGTD) še niso bili ponovno sprejeti v službo, potem ko so bili odpuščeni zaradi svoje sindikalne dejavnosti,

| P. | ker med nevladnimi organizacijami in v opozicijskih krogih vlada strah, da se z nedavno sprejetim zakonom o tisku ter zakonom za registracijo strank v Etiopiji povečuje vladni nadzor ter zmanjšuje politična svoboda; ker se na osnovi zakona o nevladnih organizacijah (razglas za registracijo ter ureditev dobrodelnih ustanov in združenj), ki ga je sprejela etiopska vlada in ratificiral parlament, lahko resno omeji delovanje mednarodnih in etiopskih združenj, ki si prizadevajo za enakost, pravičnost, človekove pravice in rešitev sporov, |
| --- | --- |

P.

ker med nevladnimi organizacijami in v opozicijskih krogih vlada strah, da se z nedavno sprejetim zakonom o tisku ter zakonom za registracijo strank v Etiopiji povečuje vladni nadzor ter zmanjšuje politična svoboda; ker se na osnovi zakona o nevladnih organizacijah (razglas za registracijo ter ureditev dobrodelnih ustanov in združenj), ki ga je sprejela etiopska vlada in ratificiral parlament, lahko resno omeji delovanje mednarodnih in etiopskih združenj, ki si prizadevajo za enakost, pravičnost, človekove pravice in rešitev sporov,

Varnost v regiji

| 1. | poziva etiopsko vlado, naj formalno potrdi kot dokončno in obvezujočorazmejitev z geografskimi koordinatami med Eritrejo in Etiopijo, ki jo je opravila etiopsko-eritrejska komisija za mejo; poziva eritrejsko vlado, naj pristane na dialog z Etiopijo, kar bi pripeljalo do odpoklica vojske z meja, do fizične razmejitve v skladu s sklepom etiopsko-eritrejske komisije za mejo ter do normalizacije odnosov med obema državama, vključno s ponovnim odprtjem meje za trgovanje; poziva mednarodno skupnost in EU, naj spodbudita obe strani k premaknitvi stanja s sedanje mrtve točke; |
| --- | --- |

1.

poziva etiopsko vlado, naj formalno potrdi kot dokončno in obvezujočorazmejitev z geografskimi koordinatami med Eritrejo in Etiopijo, ki jo je opravila etiopsko-eritrejska komisija za mejo; poziva eritrejsko vlado, naj pristane na dialog z Etiopijo, kar bi pripeljalo do odpoklica vojske z meja, do fizične razmejitve v skladu s sklepom etiopsko-eritrejske komisije za mejo ter do normalizacije odnosov med obema državama, vključno s ponovnim odprtjem meje za trgovanje; poziva mednarodno skupnost in EU, naj spodbudita obe strani k premaknitvi stanja s sedanje mrtve točke;

| 2. | poziva Svet, naj imenuje posebnega predstavnika/odposlanca EU za regijo na območju Afriškega roga; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj imenuje posebnega predstavnika/odposlanca EU za regijo na območju Afriškega roga;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta s prizadevanji v okviru regionalnega političnega partnerstva za mir, varnost in razvoj na območju Afriškega roga, da se poiščejo projekti skupnega interesa, ki bi spodbudili funkcionalno sodelovanje med Eritrejo in Etiopijo, na primer na področju dobave energije, čezmejnega trgovanja in med pristanišči; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta s prizadevanji v okviru regionalnega političnega partnerstva za mir, varnost in razvoj na območju Afriškega roga, da se poiščejo projekti skupnega interesa, ki bi spodbudili funkcionalno sodelovanje med Eritrejo in Etiopijo, na primer na področju dobave energije, čezmejnega trgovanja in med pristanišči;

| 4. | poziva eritrejsko vlado, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi, da prekine svoje članstvo v medvladnem organu za razvoj; poziva vodstvi Afriške unije in medvladnega organa za razvoj, naj še nadalje vključujeta Eritrejo in spodbujata vlado, naj se ponovno vključi v prizadevanja za regionalno in subregionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

4.

poziva eritrejsko vlado, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi, da prekine svoje članstvo v medvladnem organu za razvoj; poziva vodstvi Afriške unije in medvladnega organa za razvoj, naj še nadalje vključujeta Eritrejo in spodbujata vlado, naj se ponovno vključi v prizadevanja za regionalno in subregionalno sodelovanje;

| 5. | poziva eritrejsko vlado, naj privoli, da skupaj z vlado Džibutija povabita neodvisno misijo za ugotavljanje dejstev, ki bo preučila razmere v Ras Doumeiri; poziva obe strani, naj uporabita dialog in diplomatska sredstva za ponovno vzpostavitev odnosov med obema državama; |
| --- | --- |

5.

poziva eritrejsko vlado, naj privoli, da skupaj z vlado Džibutija povabita neodvisno misijo za ugotavljanje dejstev, ki bo preučila razmere v Ras Doumeiri; poziva obe strani, naj uporabita dialog in diplomatska sredstva za ponovno vzpostavitev odnosov med obema državama;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj še nadalje podpirata izgradnjo institucij v Somaliji, izvajanje mirovnega sporazuma iz Džibutija ter prizadevanja medvladnega organa za razvoj za mirovni proces; poziva k okrepitvi misije Afriške unije v Somaliji in k hitri napotitvi stabilizacijskih sil Združenih narodov, takoj ko bodo politične in varnostne razmere to dopuščale; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj še nadalje podpirata izgradnjo institucij v Somaliji, izvajanje mirovnega sporazuma iz Džibutija ter prizadevanja medvladnega organa za razvoj za mirovni proces; poziva k okrepitvi misije Afriške unije v Somaliji in k hitri napotitvi stabilizacijskih sil Združenih narodov, takoj ko bodo politične in varnostne razmere to dopuščale;

| 7. | obsoja čedalje pogostejše napade na humanitarne delavce v zadnjih mesecih, kar je močno upočasnilo operacije pomoči ter prispevalo k poslabšanju humanitarnih razmer v Somaliji; poziva humanitarno koordinacijo Združenih narodov za Somalijo, naj se pogaja za humanitarni dostop ločeno od džibutskega mirovnega procesa, za vsako geografsko območje posebej, naj pospeši dobavo hrane ter olajša strašne humanitarne razmere; |
| --- | --- |

7.

obsoja čedalje pogostejše napade na humanitarne delavce v zadnjih mesecih, kar je močno upočasnilo operacije pomoči ter prispevalo k poslabšanju humanitarnih razmer v Somaliji; poziva humanitarno koordinacijo Združenih narodov za Somalijo, naj se pogaja za humanitarni dostop ločeno od džibutskega mirovnega procesa, za vsako geografsko območje posebej, naj pospeši dobavo hrane ter olajša strašne humanitarne razmere;

| 8. | poudarja, da je v luči sodelovanja Evropske unije in mednarodne skupnosti pri sklenitvi sporazuma med severom in jugom v Sudanu sedaj nujno treba nadaljevati s prizadevanji za njegovo izvajanje ter ne popustiti pri izvajanju potrebnega pritiska; zato poziva Svet ter mednarodno skupnost, naj okrepita svojo podporo izvajanju celovitega mirovnega sporazuma med severom in jugom v Sudanu ter naj zagotovita popolno nastanitev sil ZN-AU v Darfurju (UNAMID); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je v luči sodelovanja Evropske unije in mednarodne skupnosti pri sklenitvi sporazuma med severom in jugom v Sudanu sedaj nujno treba nadaljevati s prizadevanji za njegovo izvajanje ter ne popustiti pri izvajanju potrebnega pritiska; zato poziva Svet ter mednarodno skupnost, naj okrepita svojo podporo izvajanju celovitega mirovnega sporazuma med severom in jugom v Sudanu ter naj zagotovita popolno nastanitev sil ZN-AU v Darfurju (UNAMID);

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj še nadalje podpirata medvladni organ za razvoj ter njegova prizadevanja za razvoj integracijskega načrta za regijo ter za krepitev njenih institucij; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj še nadalje podpirata medvladni organ za razvoj ter njegova prizadevanja za razvoj integracijskega načrta za regijo ter za krepitev njenih institucij;

Zanesljiva preskrba s hrano in razvoj

| 10. | poziva eritrejsko vlado, naj tesneje sodeluje z mednarodnimi organizacijami pri ugotavljanju, kakšne so razmere s preskrbo hrane, da dovoli pravočasno in ciljno usmerjeno ukrepanje; |
| --- | --- |

10.

poziva eritrejsko vlado, naj tesneje sodeluje z mednarodnimi organizacijami pri ugotavljanju, kakšne so razmere s preskrbo hrane, da dovoli pravočasno in ciljno usmerjeno ukrepanje;

| 11. | poziva eritrejsko vlado, naj Komisiji omogoči neoviran dostop do projektov, ki se financirajo iz njenih skladov, ter naj poveča svojo odprtost tehnični pomoči pri skupno dogovorjenih projektih in programih; poziva tudi k spremembi zakona o nevladnih organizacijah, da bi se zmanjšale finančne zahteve za nevladne organizacije, ki se želijo vključiti v dejavnosti za razvoj Eritreje; |
| --- | --- |

11.

poziva eritrejsko vlado, naj Komisiji omogoči neoviran dostop do projektov, ki se financirajo iz njenih skladov, ter naj poveča svojo odprtost tehnični pomoči pri skupno dogovorjenih projektih in programih; poziva tudi k spremembi zakona o nevladnih organizacijah, da bi se zmanjšale finančne zahteve za nevladne organizacije, ki se želijo vključiti v dejavnosti za razvoj Eritreje;

| 12. | poziva etiopsko vlado, naj humanitarnim organizacijam zagotovi popoln dostop do Ogadenske regije v Somaliji ter naj vzpostavi take pogoje, da bo pomoč lahko prišla prek regije do ljudi, ki jim je namenjena; |
| --- | --- |

12.

poziva etiopsko vlado, naj humanitarnim organizacijam zagotovi popoln dostop do Ogadenske regije v Somaliji ter naj vzpostavi take pogoje, da bo pomoč lahko prišla prek regije do ljudi, ki jim je namenjena;

| 13. | poziva Komisijo, naj še nadalje podpira regionalne rešitve čezmejnih izzivov prek EU regionalnega partnerstva za mir, varnost in razvoj, zlasti regionalno upravljanje vodnih virov kot bistven element zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj še nadalje podpira regionalne rešitve čezmejnih izzivov prek EU regionalnega partnerstva za mir, varnost in razvoj, zlasti regionalno upravljanje vodnih virov kot bistven element zanesljive preskrbe s hrano;

| 14. | poziva Komisijo, naj preveri, da se nobeden od njenih programov pomoči, vključno s programom „gotovina za delo“, ne izvaja s prisilnim delom; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj preveri, da se nobeden od njenih programov pomoči, vključno s programom „gotovina za delo“, ne izvaja s prisilnim delom;

Človekove pravice, demokracija in vladanje

| 15. | poziva eritrejsko vlado, naj poda javno izjavo o tem, kje se nahajajo ujetniki in kakšno je njihovo zdravstveno stanje ter naj takoj vloži obtožbo in privede pred sodišče vse politične zapornike in zaprte novinarje ali naj jih nemudoma in brezpogojno izpusti; |
| --- | --- |

15.

poziva eritrejsko vlado, naj poda javno izjavo o tem, kje se nahajajo ujetniki in kakšno je njihovo zdravstveno stanje ter naj takoj vloži obtožbo in privede pred sodišče vse politične zapornike in zaprte novinarje ali naj jih nemudoma in brezpogojno izpusti;

| 16. | poziva eritrejsko vlado, naj v celoti spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo zbiranja, izražanja, medijev in vesti; |
| --- | --- |

16.

poziva eritrejsko vlado, naj v celoti spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo zbiranja, izražanja, medijev in vesti;

| 17. | izraža svojo veliko zaskrbljenost zaradi nepretrganega pridržanja v Eritreji eritrejsko-švedskega novinarja Dawita Isaaka, ki je v zaporu od svoje aretacije v septembru 2001, brez sojenja, ter zahteva takojšnjo izpustitev zanj in za vse zaprte novinarje; |
| --- | --- |

17.

izraža svojo veliko zaskrbljenost zaradi nepretrganega pridržanja v Eritreji eritrejsko-švedskega novinarja Dawita Isaaka, ki je v zaporu od svoje aretacije v septembru 2001, brez sojenja, ter zahteva takojšnjo izpustitev zanj in za vse zaprte novinarje;

| 18. | poziva EU, naj ponovno preuči svoj odnos do Eritreje, če ne bo pokazala pripravljenosti, da sprejme temeljne elemente Sporazuma iz Cotonouja (člen 9), zlasti v zvezi z bistvenimi vprašanji, ki zadevajo človekove pravice (možnost dostopa do zaporov za predstavnike Mednarodnega odbora Rdečega križa, izpustitev zapornikov „G11“); |
| --- | --- |

18.

poziva EU, naj ponovno preuči svoj odnos do Eritreje, če ne bo pokazala pripravljenosti, da sprejme temeljne elemente Sporazuma iz Cotonouja (člen 9), zlasti v zvezi z bistvenimi vprašanji, ki zadevajo človekove pravice (možnost dostopa do zaporov za predstavnike Mednarodnega odbora Rdečega križa, izpustitev zapornikov „G11“);

| 19. | poziva začasno zvezno vlado Somalije, naj obsodi ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun in naj pospeši njuno izpustitev ter prepreči nadaljnje ugrabitve; |
| --- | --- |

19.

poziva začasno zvezno vlado Somalije, naj obsodi ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun in naj pospeši njuno izpustitev ter prepreči nadaljnje ugrabitve;

| 20. | poziva oblasti v Džibutiju, naj varujejo politične pravice opozicijskih strank in neodvisnih organizacij za človekove pravice, vključno z zagotavljanjem popolne svobode tiska, zbiranja in izražanja; poudarja, da je potreben resnični dialog med vlado in opozicijo za spremembo volilnega zakona, da bi bile sedanje politične stranke bolj pošteno predstavljene v parlamentu; poziva oblasti v Džibutiju, naj omogočijo opozicijski stranki MRD, da ponovno začne s svojo dejavnostjo, ter naj ponovno zaposli vodje sindikata UDT/UGTD, ki so bili odpuščeni zaradi svoje sindikalne dejavnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva oblasti v Džibutiju, naj varujejo politične pravice opozicijskih strank in neodvisnih organizacij za človekove pravice, vključno z zagotavljanjem popolne svobode tiska, zbiranja in izražanja; poudarja, da je potreben resnični dialog med vlado in opozicijo za spremembo volilnega zakona, da bi bile sedanje politične stranke bolj pošteno predstavljene v parlamentu; poziva oblasti v Džibutiju, naj omogočijo opozicijski stranki MRD, da ponovno začne s svojo dejavnostjo, ter naj ponovno zaposli vodje sindikata UDT/UGTD, ki so bili odpuščeni zaradi svoje sindikalne dejavnosti;

| 21. | poziva vlado Džibutija, naj sprejme ukrepe za boljšo pravno in dejansko zaščito pravic sindikatov v skladu s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

21.

poziva vlado Džibutija, naj sprejme ukrepe za boljšo pravno in dejansko zaščito pravic sindikatov v skladu s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela;

| 22. | obžaluje, ker je etiopski parlament ratificiral zakon o registraciji in ureditvi dobrodelnih ustanov in združenj; poziva k pomembnim spremembam, da se zagotovijo načela temeljnih človekovih pravic; poziva k neomejenemu izvajanju tega zakona ter vztraja pri tem, da mora Komisija tesno nadzorovati njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, ker je etiopski parlament ratificiral zakon o registraciji in ureditvi dobrodelnih ustanov in združenj; poziva k pomembnim spremembam, da se zagotovijo načela temeljnih človekovih pravic; poziva k neomejenemu izvajanju tega zakona ter vztraja pri tem, da mora Komisija tesno nadzorovati njegovo izvajanje;

| 23. | poziva etiopske oblasti, naj ponovno pregledajo zakon o tisku in zakon o registraciji strank ter o sestavi volilne komisije, tako da bodo zagotovljene politične pravice opozicijskih strank; poziva etiopske oblasti, naj se nujno preverijo domneve o mučenju in samovoljnem zapiranju članov opozicijskih strank in organizacij civilne družbe ter naj se sodi odgovornim za ta dejanja; |
| --- | --- |

23.

poziva etiopske oblasti, naj ponovno pregledajo zakon o tisku in zakon o registraciji strank ter o sestavi volilne komisije, tako da bodo zagotovljene politične pravice opozicijskih strank; poziva etiopske oblasti, naj se nujno preverijo domneve o mučenju in samovoljnem zapiranju članov opozicijskih strank in organizacij civilne družbe ter naj se sodi odgovornim za ta dejanja;

| 24. | izraža svojo ogorčenost zaradi zaprtja Birtukan Mideksse, vodje opozicijske stranke Združenje za demokracijo in pravičnost (UDJ), ter zahteva njeno takojšnjo in brezpogojno izpustitev; |
| --- | --- |

24.

izraža svojo ogorčenost zaradi zaprtja Birtukan Mideksse, vodje opozicijske stranke Združenje za demokracijo in pravičnost (UDJ), ter zahteva njeno takojšnjo in brezpogojno izpustitev;

| 25. | poziva etiopske oblasti, naj prožno obravnavajo zahtevo za registracijo nacionalnega združenja etiopskih učiteljev (NTA) v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi, ter naj nehajo s preganjanjem članov tega združenja; |
| --- | --- |

25.

poziva etiopske oblasti, naj prožno obravnavajo zahtevo za registracijo nacionalnega združenja etiopskih učiteljev (NTA) v skladu z zadevnimi zakoni in predpisi, ter naj nehajo s preganjanjem članov tega združenja;

| 26. | poziva vlade Etiopije, Eritreje in Džibutija ter Svet, da se v skladu s členom 8 in Prilogo VII revidiranega Sporazuma iz Cotonouja dogovorijo, da bodo poglobile politični dialog o človekovih pravicah, demokratičnih načelih, pravni državi, vključno z zgoraj omenjenimi vprašanji, da določijo oporne točke ter da dosežejo konkretne rezultate in napredek; |
| --- | --- |

26.

poziva vlade Etiopije, Eritreje in Džibutija ter Svet, da se v skladu s členom 8 in Prilogo VII revidiranega Sporazuma iz Cotonouja dogovorijo, da bodo poglobile politični dialog o človekovih pravicah, demokratičnih načelih, pravni državi, vključno z zgoraj omenjenimi vprašanji, da določijo oporne točke ter da dosežejo konkretne rezultate in napredek;

| 27. | zaveda se, da bi volitve v Sudanu morale biti v letu 2009, vendar ugotavlja, da zakoni, ki omejujejo svobodo izražanja in organiziranosti za posameznike, politične stranke in medije in ki so v nasprotju s splošnim mirovnim sporazumom in začasno sudansko ustavo, še niso bili spremenjeni ter še ni bila ustanovljena nacionalna komisija za človekove pravice; poudarja, da je nujno treba razveljaviti te zakone in jih nadomestiti z zakonodajo, ki bo v skladu s splošnim mirovnim sporazumom in začasno ustavo, ter ustanoviti komisijo za človekove pravice, da se ustvarijo primerni pogoji za svobodne in poštene volitve; |
| --- | --- |

27.

zaveda se, da bi volitve v Sudanu morale biti v letu 2009, vendar ugotavlja, da zakoni, ki omejujejo svobodo izražanja in organiziranosti za posameznike, politične stranke in medije in ki so v nasprotju s splošnim mirovnim sporazumom in začasno sudansko ustavo, še niso bili spremenjeni ter še ni bila ustanovljena nacionalna komisija za človekove pravice; poudarja, da je nujno treba razveljaviti te zakone in jih nadomestiti z zakonodajo, ki bo v skladu s splošnim mirovnim sporazumom in začasno ustavo, ter ustanoviti komisijo za človekove pravice, da se ustvarijo primerni pogoji za svobodne in poštene volitve;

*

- *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, predsedniku komisije Afriške unije, predsedujočemu skupščini Afriške unije, generalnemu sekretarju Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, vladam in parlamentom držav medvladnega organa za razvoj ter sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, predsedniku komisije Afriške unije, predsedujočemu skupščini Afriške unije, generalnemu sekretarju Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, vladam in parlamentom držav medvladnega organa za razvoj ter sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/107

---

Strategija EU v zvezi z Belorusijo

P6_TA(2009)0027

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o strategiji EU za Belorusijo

(2010/C 46 E/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 9. oktobra 2008 o razmerah v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 28. septembra 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 9. oktobra 2008 o razmerah v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 28. septembra 2008 (1),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o Skupnem stališču Sveta 2008/844/SZVP z dne 10. novembra 2008 o spremembi Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o Skupnem stališču Sveta 2008/844/SZVP z dne 10. novembra 2008 o spremembi Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o Belorusiji z dne 13. oktobra 2008 o odpravi prepovedi političnih stikov z beloruskimi oblastmi in da za obdobje šestih mesecev prekine vizumsko prepoved za beloruske uradnike, tudi za predsednika Aleksandra Lukašenka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o Belorusiji z dne 13. oktobra 2008 o odpravi prepovedi političnih stikov z beloruskimi oblastmi in da za obdobje šestih mesecev prekine vizumsko prepoved za beloruske uradnike, tudi za predsednika Aleksandra Lukašenka,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta o človekovih pravicah za leto 2008 z dne 27. novembra 2008 (14146/2/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta o človekovih pravicah za leto 2008 z dne 27. novembra 2008 (14146/2/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 o pobudi o vzhodnem partnerstvu (KOM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 o pobudi o vzhodnem partnerstvu (KOM(2008)0823),

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za opazovanje volitev z dne 27. novembra 2008 o parlamentarnih volitvah v Belorusiji 28. septembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za opazovanje volitev z dne 27. novembra 2008 o parlamentarnih volitvah v Belorusiji 28. septembra 2008,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so bili v prej omenjenih sklepih Sveta z dne 13. oktobra 2008 ponovno izraženi upi za postopno ponovno navezavo stikov z Belorusijo in njegova pripravljenost za vzpostavitev dialoga z beloruskimi oblastmi in drugimi političnimi silami v državi, da bi pospešili dejanski napredek proti demokraciji in spoštovanju človekovih pravic, |
| --- | --- |

A.

ker so bili v prej omenjenih sklepih Sveta z dne 13. oktobra 2008 ponovno izraženi upi za postopno ponovno navezavo stikov z Belorusijo in njegova pripravljenost za vzpostavitev dialoga z beloruskimi oblastmi in drugimi političnimi silami v državi, da bi pospešili dejanski napredek proti demokraciji in spoštovanju človekovih pravic,

| B. | ker je Svet sklenil, da zaradi pospeševanja dialoga z beloruskimi oblastmi ter sprejemanja pozitivnih ukrepov za okrepitev demokracije in spoštovanje človekovih pravic prepoved potovanja za nekatere beloruske vladne uradnike šest mesecev ne bo veljala, to obdobje pa je mogoče tudi podaljšati – razen za osebe, vpletene v izginotja v letih 1999 in 2000 ter predsednika državne volilne komisije, |
| --- | --- |

B.

ker je Svet sklenil, da zaradi pospeševanja dialoga z beloruskimi oblastmi ter sprejemanja pozitivnih ukrepov za okrepitev demokracije in spoštovanje človekovih pravic prepoved potovanja za nekatere beloruske vladne uradnike šest mesecev ne bo veljala, to obdobje pa je mogoče tudi podaljšati – razen za osebe, vpletene v izginotja v letih 1999 in 2000 ter predsednika državne volilne komisije,

| C. | ker je Komisija kot odziv na pozitivne ukrepe Belorusije že začela okrepljen dialog s to državo na področjih energije, okolja, carin, prometa in varnosti hrane ter potrdila svojo pripravljenost za nadaljnjo razširitev tehničnih pogovorov, ki bodo koristni za obe strani, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija kot odziv na pozitivne ukrepe Belorusije že začela okrepljen dialog s to državo na področjih energije, okolja, carin, prometa in varnosti hrane ter potrdila svojo pripravljenost za nadaljnjo razširitev tehničnih pogovorov, ki bodo koristni za obe strani,

| D. | ker je bilo v končnem poročilu misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev zapisano, da čeprav je bilo nekaj manjših izboljšav, volitve 28. septembra 2008, ki so se odvijale pod strogim nadzorom s komaj opazno volilno kampanjo in sta jih zaznamovala pomanjkanje preglednosti pri štetju glasov ter združevanje izidov z več volišč, niso izpolnile mednarodno priznanih demokratičnih standardov, in ker je Lidija Jarmošina, predsednica državne volilne komisije, priznala, da septembrske volitve niso dobile „popolnega in brezpogojnega priznanja evropskih partnerjev, da so v skladu z mednarodnimi standardi“ in zato glavni cilj volitev ni bil dosežen, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v končnem poročilu misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev zapisano, da čeprav je bilo nekaj manjših izboljšav, volitve 28. septembra 2008, ki so se odvijale pod strogim nadzorom s komaj opazno volilno kampanjo in sta jih zaznamovala pomanjkanje preglednosti pri štetju glasov ter združevanje izidov z več volišč, niso izpolnile mednarodno priznanih demokratičnih standardov, in ker je Lidija Jarmošina, predsednica državne volilne komisije, priznala, da septembrske volitve niso dobile „popolnega in brezpogojnega priznanja evropskih partnerjev, da so v skladu z mednarodnimi standardi“ in zato glavni cilj volitev ni bil dosežen,

| E. | ker je Komisija sprožila pobudo o vzhodnem partnerstvu za okrepitev sodelovanja s številnimi vzhodnoevropskimi državami, tudi z Belorusijo, pod pogojem, da bo slednja izpolnila nekatera izrecna merila glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic in načel pravne države, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija sprožila pobudo o vzhodnem partnerstvu za okrepitev sodelovanja s številnimi vzhodnoevropskimi državami, tudi z Belorusijo, pod pogojem, da bo slednja izpolnila nekatera izrecna merila glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic in načel pravne države,

| F. | ker je beloruski minister za zunanje zadeve Sergej Martinov dejal, da je Belorusija naklonjena sodelovanju pri pobudi o vzhodnem partnerstvu in dodal, da namerava sodelovati pri tej pobudi, |
| --- | --- |

F.

ker je beloruski minister za zunanje zadeve Sergej Martinov dejal, da je Belorusija naklonjena sodelovanju pri pobudi o vzhodnem partnerstvu in dodal, da namerava sodelovati pri tej pobudi,

| G. | ker so beloruske oblasti opozicijskemu aktivistu Aleksandru Barazenki izrekle enoletno omejitev svobode zaradi njegove vloge v demonstracijah januarja 2008, |
| --- | --- |

G.

ker so beloruske oblasti opozicijskemu aktivistu Aleksandru Barazenki izrekle enoletno omejitev svobode zaradi njegove vloge v demonstracijah januarja 2008,

| H. | ker beloruske oblasti vse večjemu številu protestantskih in rimokatoliških duhovnikov in redovnic odrekajo pravico do pridiganja in poučevanja, |
| --- | --- |

H.

ker beloruske oblasti vse večjemu številu protestantskih in rimokatoliških duhovnikov in redovnic odrekajo pravico do pridiganja in poučevanja,

| 1. | pozdravlja odločitev beloruskih oblasti za registracijo gibanja „Za svobodo“, ki ga vodi nekdanji beloruski predsedniški kandidat Aleksander Milinkevič; upa, da bo beloruska vlada izboljšala pogoje za registracijo in delo drugih nevladnih skupin, med drugim tudi političnih strank in organizacije za človekove pravice „Naša vjasna“; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev beloruskih oblasti za registracijo gibanja „Za svobodo“, ki ga vodi nekdanji beloruski predsedniški kandidat Aleksander Milinkevič; upa, da bo beloruska vlada izboljšala pogoje za registracijo in delo drugih nevladnih skupin, med drugim tudi političnih strank in organizacije za človekove pravice „Naša vjasna“;

| 2. | pozdravlja odločitev beloruskih oblasti o dovoljenem tiskanju in razširjanju dveh neodvisnih časopisov, Narodnaja volja in Naša niva; obenem pa opozarja, da 13 neodvisnih časopisov še vedno čaka na registracijo; pozdravlja odločitev beloruske vlade o razpravljanju o mednarodnih standardih glede spletnih medijev ter o posvetovanju z združenjem beloruskih novinarjev v zvezi s temi vprašanji; izraža upanje, da bodo v Belorusiji ustvarjene tudi primerne razmere za delo drugih neodvisnih medijev, vključno z možnostmi oglaševanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odločitev beloruskih oblasti o dovoljenem tiskanju in razširjanju dveh neodvisnih časopisov, Narodnaja volja in Naša niva; obenem pa opozarja, da 13 neodvisnih časopisov še vedno čaka na registracijo; pozdravlja odločitev beloruske vlade o razpravljanju o mednarodnih standardih glede spletnih medijev ter o posvetovanju z združenjem beloruskih novinarjev v zvezi s temi vprašanji; izraža upanje, da bodo v Belorusiji ustvarjene tudi primerne razmere za delo drugih neodvisnih medijev, vključno z možnostmi oglaševanja;

| 3. | ugotavlja pripravljenost Belorusije za podrobno razpravo o priporočilih OVSE/ODIHR glede izboljšav volilne zakonodaje; meni, da je to pomemben in spodbuden korak z beloruske strani, in z veseljem pričakuje hitro izvedbo, pa tudi dodatne ukrepe v skladu s pričakovanji EU; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja pripravljenost Belorusije za podrobno razpravo o priporočilih OVSE/ODIHR glede izboljšav volilne zakonodaje; meni, da je to pomemben in spodbuden korak z beloruske strani, in z veseljem pričakuje hitro izvedbo, pa tudi dodatne ukrepe v skladu s pričakovanji EU;

| 4. | pozdravlja izpustitev političnih zapornikov v Belorusiji, vendar obžaluje, da Aleksandru Kazulinu, Sergeju Parsjukeviču in Andreju Kimu niso omogočene vse pravice, ki jih vsem beloruskim državljanom zagotavlja ustava Republike Belorusije, in da je mnogim drugim na različne načine omejena svoboda, tudi Aleksandru Barazenki, ki je bil pridržan več tednov, ko je čakal na sojenje zaradi sodelovanja v demonstracijah januarja 2008; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izpustitev političnih zapornikov v Belorusiji, vendar obžaluje, da Aleksandru Kazulinu, Sergeju Parsjukeviču in Andreju Kimu niso omogočene vse pravice, ki jih vsem beloruskim državljanom zagotavlja ustava Republike Belorusije, in da je mnogim drugim na različne načine omejena svoboda, tudi Aleksandru Barazenki, ki je bil pridržan več tednov, ko je čakal na sojenje zaradi sodelovanja v demonstracijah januarja 2008;

| 5. | pozdravlja odločitev beloruskih oblasti, da začasno odpravijo prepoved potovanj za številne žrtve černobilske nesreče, da bi lahko sodelovale pri programih počitka in okrevanja, ter upa, da bo dolgoročno mogoče najti strukturno rešitev; poziva češko predsedstvo, naj za prednostno nalogo določi pogajanja o vseevropskem sporazumu z beloruskimi oblastmi, ki bo omogočil otrokom, da bodo potovali iz Belorusije v katero koli državo članico EU, ki organizira takšne programe okrevanja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločitev beloruskih oblasti, da začasno odpravijo prepoved potovanj za številne žrtve černobilske nesreče, da bi lahko sodelovale pri programih počitka in okrevanja, ter upa, da bo dolgoročno mogoče najti strukturno rešitev; poziva češko predsedstvo, naj za prednostno nalogo določi pogajanja o vseevropskem sporazumu z beloruskimi oblastmi, ki bo omogočil otrokom, da bodo potovali iz Belorusije v katero koli državo članico EU, ki organizira takšne programe okrevanja;

| 6. | opozarja, da mora Belorusija, če želi izboljšati odnose z EU, (1) ostati država brez političnih zapornikov, (2) medijem zagotoviti svobodo izražanja, (3) še naprej sodelovati z OVSE glede reform volilne zakonodaje, (4) izboljšati pogoje za delo nevladnih organizacij in (5) zajamčiti svobodo združevanja in političnega povezovanja; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da mora Belorusija, če želi izboljšati odnose z EU, (1) ostati država brez političnih zapornikov, (2) medijem zagotoviti svobodo izražanja, (3) še naprej sodelovati z OVSE glede reform volilne zakonodaje, (4) izboljšati pogoje za delo nevladnih organizacij in (5) zajamčiti svobodo združevanja in političnega povezovanja;

| 7. | poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo človekove pravice tako da:






  a) | izvedejo potrebne spremembe beloruskega kazenskega zakonika ter črtajo člene 367, 368 in 369-1, zlasti pa člen 193, ki se pogosto zlorabljajo kot sredstvo represije, |
| --- | --- | --- |

7.

poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo človekove pravice tako da:

a)

izvedejo potrebne spremembe beloruskega kazenskega zakonika ter črtajo člene 367, 368 in 369-1, zlasti pa člen 193, ki se pogosto zlorabljajo kot sredstvo represije,

| b) | se vzdržijo groženj s kazenskimi postopki, med drugim za izogibanje služenju vojaškega roka v Belorusiji ali proti študentom, ki so bili izključeni z univerz zaradi svojega državljanskega nazora in so bili prisiljeni študij nadaljevati v tujini, |
| --- | --- |

b)

se vzdržijo groženj s kazenskimi postopki, med drugim za izogibanje služenju vojaškega roka v Belorusiji ali proti študentom, ki so bili izključeni z univerz zaradi svojega državljanskega nazora in so bili prisiljeni študij nadaljevati v tujini,

| c) | odpravijo vse ovire, ki v Belorusiji onemogočajo primerno registracijo nevladnih organizacij; odpravijo prepoved uporabe zasebnih stanovanj kot naslovov za registracijo neprofitnih društev; ponovno pregledajo predsedniško uredbo št. 533 z dne 23. oktobra 2007, ki ureja uporabo pisarn za nevladne organizacije in politične stranke, |
| --- | --- |

c)

odpravijo vse ovire, ki v Belorusiji onemogočajo primerno registracijo nevladnih organizacij; odpravijo prepoved uporabe zasebnih stanovanj kot naslovov za registracijo neprofitnih društev; ponovno pregledajo predsedniško uredbo št. 533 z dne 23. oktobra 2007, ki ureja uporabo pisarn za nevladne organizacije in politične stranke,

| d) | izboljšajo obravnavanje in spoštovanje narodnih manjšin, vključno s priznanjem legitimno izvoljenega organa unije Poljakov v Belorusiji, ki ga vodi Angelika Boris, kulture, cerkva, vzgojno-izobraževalnega sistema ter zgodovinske in materialne dediščine, |
| --- | --- |

d)

izboljšajo obravnavanje in spoštovanje narodnih manjšin, vključno s priznanjem legitimno izvoljenega organa unije Poljakov v Belorusiji, ki ga vodi Angelika Boris, kulture, cerkva, vzgojno-izobraževalnega sistema ter zgodovinske in materialne dediščine,

da bi se končala samoizolacija države od ostale Evrope in da bi se znatno izboljšali odnosi med EU in Belorusijo;

| 8. | poudarja, da mora biti demokratična opozicija vključena v proces postopnega ponovnega vzpostavljanja vezi z Belorusijo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora biti demokratična opozicija vključena v proces postopnega ponovnega vzpostavljanja vezi z Belorusijo;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta dodatne ukrepe za liberalizacijo vizumskih postopkov za beloruske državljane, saj so takšna dejanja bistvena za izpolnjevanje glavnega cilja politike EU do Belorusije, zlasti okrepitve stikov med ljudmi, ki nato pripomorejo k demokratizaciji države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost znižanja vizumskih stroškov za državljane Belorusije ob vstopu v schengensko območje in poenostavitve postopka za pridobitev vizuma; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta dodatne ukrepe za liberalizacijo vizumskih postopkov za beloruske državljane, saj so takšna dejanja bistvena za izpolnjevanje glavnega cilja politike EU do Belorusije, zlasti okrepitve stikov med ljudmi, ki nato pripomorejo k demokratizaciji države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost znižanja vizumskih stroškov za državljane Belorusije ob vstopu v schengensko območje in poenostavitve postopka za pridobitev vizuma;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o možnosti selektivne uporabe Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3) ter Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (4) za Belorusijo tako, da se omogoči več pomoči beloruski civilni družbi; naj pozoveta belorusko vlado, da v znak dobre volje in pozitivnih sprememb omogoči beloruski „Evropski univerzi za humanistične vede“ v izgnanstvu v Vilni (Litva), da se zakonito vrne v Belorusijo in se ponovno naseli v Minsku v razmerah, ki bodo primerne za njen prihodnji razvoj; naj dodelita finančno pomoč beloruski neodvisni televizijski postaji Belsat in naj nemudoma pozoveta belorusko vlado, da uradno registrira televizijsko postajo Belsat v Belorusiji; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o možnosti selektivne uporabe Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3) ter Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (4) za Belorusijo tako, da se omogoči več pomoči beloruski civilni družbi; naj pozoveta belorusko vlado, da v znak dobre volje in pozitivnih sprememb omogoči beloruski „Evropski univerzi za humanistične vede“ v izgnanstvu v Vilni (Litva), da se zakonito vrne v Belorusijo in se ponovno naseli v Minsku v razmerah, ki bodo primerne za njen prihodnji razvoj; naj dodelita finančno pomoč beloruski neodvisni televizijski postaji Belsat in naj nemudoma pozoveta belorusko vlado, da uradno registrira televizijsko postajo Belsat v Belorusiji;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ukrepih za izboljšanje gospodarskega ozračja, trgovine, naložb, energetske in prometne infrastrukture ter čezmejnega sodelovanja med EU in Belorusijo, da bi pripomogla k dobremu počutju in blaginji državljanov Belorusije, pa tudi k njihovi zmožnosti, da komunicirajo z EU in vanjo prosto potujejo; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ukrepih za izboljšanje gospodarskega ozračja, trgovine, naložb, energetske in prometne infrastrukture ter čezmejnega sodelovanja med EU in Belorusijo, da bi pripomogla k dobremu počutju in blaginji državljanov Belorusije, pa tudi k njihovi zmožnosti, da komunicirajo z EU in vanjo prosto potujejo;

| 12. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o sodelovanju Evropske investicijske banke pri vlaganju v belorusko infrastrukturo za tranzit energije; poudarja pomen sodelovanja evropskih podjetij v procesu privatizacije v Belorusiji; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o sodelovanju Evropske investicijske banke pri vlaganju v belorusko infrastrukturo za tranzit energije; poudarja pomen sodelovanja evropskih podjetij v procesu privatizacije v Belorusiji;

| 13. | poziva beloruske oblasti, naj strogo spoštujejo mednarodne varnostne standarde in zahteve v postopku izgradnje nove jedrske elektrarne; poziva Belorusijo, naj ratificira dodatni protokol Mednarodne agencije za atomsko energijo k celovitemu sporazumu o varovanju jedrskih materialov; poziva Komisijo, naj spremlja, kako Belorusija izpolnjuje priporočila Mednarodne agencije za atomsko energijo, zahteve konvencije o jedrski varnosti in pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter morebitne učinke delovanja atomske elektrarne na sosednje države članice EU; |
| --- | --- |

13.

poziva beloruske oblasti, naj strogo spoštujejo mednarodne varnostne standarde in zahteve v postopku izgradnje nove jedrske elektrarne; poziva Belorusijo, naj ratificira dodatni protokol Mednarodne agencije za atomsko energijo k celovitemu sporazumu o varovanju jedrskih materialov; poziva Komisijo, naj spremlja, kako Belorusija izpolnjuje priporočila Mednarodne agencije za atomsko energijo, zahteve konvencije o jedrski varnosti in pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter morebitne učinke delovanja atomske elektrarne na sosednje države članice EU;

| 14. | obžaluje odločitev beloruskih oblasti iz zadnjih let, da poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov zavračajo vstopne vizume; poziva beloruske oblasti, naj za delegacijo za odnose z Belorusijo ne ustvarjajo dodatnih ovir, ki bi ji preprečevale obisk države; |
| --- | --- |

14.

obžaluje odločitev beloruskih oblasti iz zadnjih let, da poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov zavračajo vstopne vizume; poziva beloruske oblasti, naj za delegacijo za odnose z Belorusijo ne ustvarjajo dodatnih ovir, ki bi ji preprečevale obisk države;

| 15. | pozdravlja dosedanje stališče beloruskih oblasti, da kljub ogromnemu pritisku ne priznajo enostransko izražene neodvisnosti Južne Osetije in Abhazije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dosedanje stališče beloruskih oblasti, da kljub ogromnemu pritisku ne priznajo enostransko izražene neodvisnosti Južne Osetije in Abhazije;

| 16. | obsoja dejstvo, da je Belorusija, v nasprotju z vrednotami Združenih narodov, edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen; |
| --- | --- |

16.

obsoja dejstvo, da je Belorusija, v nasprotju z vrednotami Združenih narodov, edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen;

| 17. | poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo versko svobodo; obsoja dejstvo, da so evropski državljani, tudi duhovniki, znova in znova pregnani iz Belorusije, kar je v nasprotju z graditvijo zaupanja med državo in EU; |
| --- | --- |

17.

poziva beloruske oblasti, naj spoštujejo versko svobodo; obsoja dejstvo, da so evropski državljani, tudi duhovniki, znova in znova pregnani iz Belorusije, kar je v nasprotju z graditvijo zaupanja med državo in EU;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam Organizacije za varnost in sodelovanje v Evrope in Sveta Evrope, sekretariatu Skupnosti neodvisnih držav ter parlamentu in vladi Belorusije. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam Organizacije za varnost in sodelovanje v Evrope in Sveta Evrope, sekretariatu Skupnosti neodvisnih držav ter parlamentu in vladi Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0470.

(2)  UL L 300, 11.11.2008, str. 56.

(3)  Uredba (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (UL L 310, 9.11.2006, str. 1).

(4)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/111 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/111

---

Srebrenica

P6_TA(2009)0028

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici

(2010/C 46 E/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o Srebrenici (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o Srebrenici (1),

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, podpisanega dne 16. junija 2008 v Luxembourgu, ter obetov za članstvo v EU, ki so bili vsem državam Zahodnega Balkana dani na vrhu EU v Solunu leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, podpisanega dne 16. junija 2008 v Luxembourgu, ter obetov za članstvo v EU, ki so bili vsem državam Zahodnega Balkana dani na vrhu EU v Solunu leta 2003,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je julija 1995 bosansko mesto Srebrenica, takrat ločena enklava, ki jo je Varnostni svet Združeni narodov v svoji resoluciji z dne 16. aprila 1993 razglasil za varovano območje, padla v roke srbskih sil pod vodstvom generala Ratka Mladića, kot je zahteval takratni predsednik Republike Srbske Radovan Karadžić, |
| --- | --- |

A.

ker je julija 1995 bosansko mesto Srebrenica, takrat ločena enklava, ki jo je Varnostni svet Združeni narodov v svoji resoluciji z dne 16. aprila 1993 razglasil za varovano območje, padla v roke srbskih sil pod vodstvom generala Ratka Mladića, kot je zahteval takratni predsednik Republike Srbske Radovan Karadžić,

| B. | ker so sile bosanskih Srbov pod poveljstvom generala Mladića in paravojaške enote, vključno s srbskimi neregularnimi policijskimi enotami, ki so na bosansko ozemlje vstopile iz Srbije, v več dneh pobijanja po padcu Srebrenice po hitrem postopku usmrtile več kot 8 000 muslimanskih mož in fantov, ki so se zatekli na območje pod zaščito sil Združenih narodov (UNPROFOR-ja); ker je bilo skoraj 25 000 žensk, otrok in starejših prisilno deportiranih in je to bil največji vojni zločin v Evropi od konca druge svetovne vojne, |
| --- | --- |

B.

ker so sile bosanskih Srbov pod poveljstvom generala Mladića in paravojaške enote, vključno s srbskimi neregularnimi policijskimi enotami, ki so na bosansko ozemlje vstopile iz Srbije, v več dneh pobijanja po padcu Srebrenice po hitrem postopku usmrtile več kot 8 000 muslimanskih mož in fantov, ki so se zatekli na območje pod zaščito sil Združenih narodov (UNPROFOR-ja); ker je bilo skoraj 25 000 žensk, otrok in starejših prisilno deportiranih in je to bil največji vojni zločin v Evropi od konca druge svetovne vojne,

| C. | ker je ta tragedija, ki jo je Mednarodno kazensko sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije (MKSJ) razglasilo za genocid, potekala na območju, ki so ga Združeni narodi razglasili za varno, ter je zato simbol za nezmožnost mednarodne skupnosti, da bi posredovala v konfliktu ter zaščitila civilno prebivalstvo, |
| --- | --- |

C.

ker je ta tragedija, ki jo je Mednarodno kazensko sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije (MKSJ) razglasilo za genocid, potekala na območju, ki so ga Združeni narodi razglasili za varno, ter je zato simbol za nezmožnost mednarodne skupnosti, da bi posredovala v konfliktu ter zaščitila civilno prebivalstvo,

| D. | ker so enote bosanskih Srbov zagrešile številne kršitve Ženevskih konvencij nad civilnim prebivalstvom v Srebrenici, vključno z deportacijo tisoče žensk, otrok in ostarelih ter s posilstvi številnih žensk, |
| --- | --- |

D.

ker so enote bosanskih Srbov zagrešile številne kršitve Ženevskih konvencij nad civilnim prebivalstvom v Srebrenici, vključno z deportacijo tisoče žensk, otrok in ostarelih ter s posilstvi številnih žensk,

| E. | ker kljub izredno velikim prizadevanjem, da bi odkrili in izkopali množična grobišča in posamezne grobove ter identificirali žrtve, na podlagi doslej opravljenega iskanja ni mogoče opraviti popolne rekonstrukcije dogodkov v Srebrenici in okoli nje, |
| --- | --- |

E.

ker kljub izredno velikim prizadevanjem, da bi odkrili in izkopali množična grobišča in posamezne grobove ter identificirali žrtve, na podlagi doslej opravljenega iskanja ni mogoče opraviti popolne rekonstrukcije dogodkov v Srebrenici in okoli nje,

| F. | ker ne more biti pravega miru brez pravice in ker je polno ter neomejeno sodelovanje z MKSJ osnovni pogoj za nadaljevanje postopka za vključitev držav Zahodnega Balkana v Evropsko unijo, |
| --- | --- |

F.

ker ne more biti pravega miru brez pravice in ker je polno ter neomejeno sodelovanje z MKSJ osnovni pogoj za nadaljevanje postopka za vključitev držav Zahodnega Balkana v Evropsko unijo,

| G. | ker je MKSJ generala Radislava Krstića iz vojske bosanskih Srbov kot prvega spoznalo za krivega sodelovanja v srebreniškem genocidu, ker pa je najpomembnejši obtoženec, Ratko Mladić, štirinajst let po tragičnih dogodkih še vedno na prostosti in ker pozdravlja dejstvo, da je bil Radovan Karadžić izročen MKSJ, |
| --- | --- |

G.

ker je MKSJ generala Radislava Krstića iz vojske bosanskih Srbov kot prvega spoznalo za krivega sodelovanja v srebreniškem genocidu, ker pa je najpomembnejši obtoženec, Ratko Mladić, štirinajst let po tragičnih dogodkih še vedno na prostosti in ker pozdravlja dejstvo, da je bil Radovan Karadžić izročen MKSJ,

| H. | ker je vzpostavitev spominskega dneva primeren način, da se poklonimo žrtvam pokola ter damo jasno sporočilo naslednjim generacijam, |
| --- | --- |

H.

ker je vzpostavitev spominskega dneva primeren način, da se poklonimo žrtvam pokola ter damo jasno sporočilo naslednjim generacijam,

| 1. | se spominja vseh žrtev grozodejstev med vojnami v nekdanji Jugoslaviji in se jim poklanja; izraža sožalje in solidarnost družinam žrtev, od katerih jih veliko ni dobilo dokončne potrditve glede usode svojih sorodnikov; ugotavlja, da je ta nenehna bolečina še večja, ker se odgovornim zanjo še ni sodilo; |
| --- | --- |

1.

se spominja vseh žrtev grozodejstev med vojnami v nekdanji Jugoslaviji in se jim poklanja; izraža sožalje in solidarnost družinam žrtev, od katerih jih veliko ni dobilo dokončne potrditve glede usode svojih sorodnikov; ugotavlja, da je ta nenehna bolečina še večja, ker se odgovornim zanjo še ni sodilo;

| 2. | poziva Svet in Komisijo k primerni počastitvi spomina ob obletnici genocida v Srebrenici in Potočarih s potrditvijo predloga Parlamenta, da bi po vsej Evropski uniji ter v državah Zahodnega Balkana 11. julij razglasili za dan spomina na genocid v Srebrenici; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet in Komisijo k primerni počastitvi spomina ob obletnici genocida v Srebrenici in Potočarih s potrditvijo predloga Parlamenta, da bi po vsej Evropski uniji ter v državah Zahodnega Balkana 11. julij razglasili za dan spomina na genocid v Srebrenici;

| 3. | poziva k dodatnim prizadevanjem, da bi ostale ubežnike privedli pred sodišče, ter izraža podporo delu MKSJ in poudarja, da je sojene odgovornim za poboje v Srebrenici in okoli nje pomemben korak k miru in stabilnosti v tej regiji, ter v zvezi s tem poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti sojenjem za vojne zločine na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

poziva k dodatnim prizadevanjem, da bi ostale ubežnike privedli pred sodišče, ter izraža podporo delu MKSJ in poudarja, da je sojene odgovornim za poboje v Srebrenici in okoli nje pomemben korak k miru in stabilnosti v tej regiji, ter v zvezi s tem poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti sojenjem za vojne zločine na nacionalni ravni;

| 4. | poudarja pomen sprave kot dela procesa evropskega vključevanja; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo v tem procesu verske oblasti, mediji in izobraževalni sistem, zato da bi vsi civilisti, ne glede na etnično pripadnost, premagali nasprotja iz preteklosti in začeli mirno in iskreno sobivati v ozračju miru, stabilnosti in gospodarske rasti; poziva vse države, naj si še bolj prizadevajo, da bi se pomirile z nemirno preteklostjo; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen sprave kot dela procesa evropskega vključevanja; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo v tem procesu verske oblasti, mediji in izobraževalni sistem, zato da bi vsi civilisti, ne glede na etnično pripadnost, premagali nasprotja iz preteklosti in začeli mirno in iskreno sobivati v ozračju miru, stabilnosti in gospodarske rasti; poziva vse države, naj si še bolj prizadevajo, da bi se pomirile z nemirno preteklostjo;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam držav članic, vladi in parlamentu Bosne in Hercegovine in njenih entitet, ter vladam in parlamentom držav Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam držav članic, vladi in parlamentu Bosne in Hercegovine in njenih entitet, ter vladam in parlamentom držav Zahodnega Balkana.

---

(1)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 468.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/113

---

Iran: zadeva Širin Ebadi

P6_TA(2009)0029

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o Iranu: zadeva Širin Ebadi

(2010/C 46 E/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju tretjega medparlamentarnega srečanja med Evropskim parlamentom in madžlisom (parlamentom) Islamske republike Iran, ki je potekalo dne 4. in 5. novembra 2008 v Bruslju, in poročila o tem srečanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega medparlamentarnega srečanja med Evropskim parlamentom in madžlisom (parlamentom) Islamske republike Iran, ki je potekalo dne 4. in 5. novembra 2008 v Bruslju, in poročila o tem srečanju,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta v imenu Evropske unije z dne 22. decembra 2008 o tem, da je iranska policija zaprla Center za varstvo človekovih pravic, ki ga vodi odvetnica in Nobelova nagrajenka za mir za leto 2003 Širin Ebadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta v imenu Evropske unije z dne 22. decembra 2008 o tem, da je iranska policija zaprla Center za varstvo človekovih pravic, ki ga vodi odvetnica in Nobelova nagrajenka za mir za leto 2003 Širin Ebadi,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta z dne 31. decembra 2008 o grožnjah Širin Ebadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta z dne 31. decembra 2008 o grožnjah Širin Ebadi,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 3. januarja 2009 o nadlegovanju in preganjanju Širin Ebadi ter o njeni varnosti in zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 3. januarja 2009 o nadlegovanju in preganjanju Širin Ebadi ter o njeni varnosti in zaščiti,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Generalne skupščine Združenih narodov, zlasti Resolucije 63/191 z dne 18. decembra 2008 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Generalne skupščine Združenih narodov, zlasti Resolucije 63/191 z dne 18. decembra 2008 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju poročila Generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 1. oktobra 2008 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 1. oktobra 2008 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, sprejete dne 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, sprejete dne 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je tudi Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je tudi Iran,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker se v Iranu splošne razmere na področju človekovih pravic od leta 2005 nenehno slabšajo na vseh področjih in v vseh pogledih, zlasti glede izvajanja državljanskih pravic in političnih svoboščin, kljub temu, da se je Iran z različnimi mednarodnimi instrumenti na tem področju zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

A.

ker se v Iranu splošne razmere na področju človekovih pravic od leta 2005 nenehno slabšajo na vseh področjih in v vseh pogledih, zlasti glede izvajanja državljanskih pravic in političnih svoboščin, kljub temu, da se je Iran z različnimi mednarodnimi instrumenti na tem področju zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| B. | ker so 21. decembra 2008 iranska policija in varnostne sile zaprli Center za varstvo človekovih pravic, ki ga vodi Širin Ebadi, ker je pripravljal praznovanje v počastitev 60-letnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

B.

ker so 21. decembra 2008 iranska policija in varnostne sile zaprli Center za varstvo človekovih pravic, ki ga vodi Širin Ebadi, ker je pripravljal praznovanje v počastitev 60-letnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| C. | ker so 29. decembra 2008 preiskali pisarno Širin Ebadi v Teheranu in odpeljali dokumente in računalnike; ker je 1. januarja 2009 sovražna množica demonstrirala pred njenim domom in pisarno ter vzklikala gesla proti njej, odtrgala tablo na njeni odvetniški pisarni ter stavbo popisala z grafiti, |
| --- | --- |

C.

ker so 29. decembra 2008 preiskali pisarno Širin Ebadi v Teheranu in odpeljali dokumente in računalnike; ker je 1. januarja 2009 sovražna množica demonstrirala pred njenim domom in pisarno ter vzklikala gesla proti njej, odtrgala tablo na njeni odvetniški pisarni ter stavbo popisala z grafiti,

| D. | ker je vse več dokazov, da so iranske oblasti okrepile preganjanje Širin Ebadi zaradi njenih stikov z uradniki Združenih narodov za človekove pravice ter ker so uradniki informacije, ki jim jih je posredoval center Ebadijeve, uporabili v poročilu Združenih narodov z dne 2. oktobra 2008 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

D.

ker je vse več dokazov, da so iranske oblasti okrepile preganjanje Širin Ebadi zaradi njenih stikov z uradniki Združenih narodov za človekove pravice ter ker so uradniki informacije, ki jim jih je posredoval center Ebadijeve, uporabili v poročilu Združenih narodov z dne 2. oktobra 2008 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu,

| E. | ker je Širin Ebadi prejela grožnje s smrtjo, potem ko se je odločila prevzeti obrambo 7-članskega vodstva bahajske vere, skupinsko aretiranih maja 2008; ker je Center za varstvo človekovih pravic protestiral tudi proti oblastem, ki študentom prepovedujejo študij na univerzah, |
| --- | --- |

E.

ker je Širin Ebadi prejela grožnje s smrtjo, potem ko se je odločila prevzeti obrambo 7-članskega vodstva bahajske vere, skupinsko aretiranih maja 2008; ker je Center za varstvo človekovih pravic protestiral tudi proti oblastem, ki študentom prepovedujejo študij na univerzah,

| F. | ker je iranska uradna tiskovna agencija IRNA avgusta 2008 razširila lažne informacije, da je hčerka Širin Ebadi Narges Tavasolian prestopila v bahajsko vero, kar je trditev z možnimi resnimi posledicami, saj bahajske vernike v Iranu ostro preganjajo, |
| --- | --- |

F.

ker je iranska uradna tiskovna agencija IRNA avgusta 2008 razširila lažne informacije, da je hčerka Širin Ebadi Narges Tavasolian prestopila v bahajsko vero, kar je trditev z možnimi resnimi posledicami, saj bahajske vernike v Iranu ostro preganjajo,

| G. | ker oblasti resno nadlegujejo tudi člane drugega priznanega centra za človekove pravice v Iranu, Organizacije za človekove pravice Kurdistana, njegovim članom pa nenehno grozi aretacija, zlasti ker je bil njen ustanovitelj Mohamed Sadik Kabudvand obsojen na 10 let zapora na podlagi obtožbe, da je z ustanovitvijo te organizacije deloval proti nacionalni varnosti, |
| --- | --- |

G.

ker oblasti resno nadlegujejo tudi člane drugega priznanega centra za človekove pravice v Iranu, Organizacije za človekove pravice Kurdistana, njegovim članom pa nenehno grozi aretacija, zlasti ker je bil njen ustanovitelj Mohamed Sadik Kabudvand obsojen na 10 let zapora na podlagi obtožbe, da je z ustanovitvijo te organizacije deloval proti nacionalni varnosti,

| H. | ker imajo iranska vlada in oblasti pozitivno obveznost varovati zagovornike človekovih pravic; ker navedena deklaracija Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina soglasno sprejela leta 1998, določa, da države sprejmejo vse potrebne ukrepe, da prek pristojnih organov zagotovijo zaščito [zagovornikov človekovih pravic] pred vsakršnim nasiljem, grožnjami, maščevanjem, dejansko ali pravno diskriminacijo, pritiski ali drugimi samovoljnimi dejanji kot posledicami njihovega legitimnega zavzemanja za spoštovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

H.

ker imajo iranska vlada in oblasti pozitivno obveznost varovati zagovornike človekovih pravic; ker navedena deklaracija Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina soglasno sprejela leta 1998, določa, da države sprejmejo vse potrebne ukrepe, da prek pristojnih organov zagotovijo zaščito [zagovornikov človekovih pravic] pred vsakršnim nasiljem, grožnjami, maščevanjem, dejansko ali pravno diskriminacijo, pritiski ali drugimi samovoljnimi dejanji kot posledicami njihovega legitimnega zavzemanja za spoštovanje človekovih pravic,

| 1. | ostro obsoja zatiranje in preganjanje Širin Ebadi in grožnje proti njej ter zaprtje Centra za varstvo človekovih pravic v Teheranu, hkrati izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega preganjanja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; poudarja, da je racija iranskih varnostnih sil v teheranskem Centru za varstvo človekovih pravic del širšega poskusa za utišanje iranske skupnosti zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja zatiranje in preganjanje Širin Ebadi in grožnje proti njej ter zaprtje Centra za varstvo človekovih pravic v Teheranu, hkrati izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega preganjanja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; poudarja, da je racija iranskih varnostnih sil v teheranskem Centru za varstvo človekovih pravic del širšega poskusa za utišanje iranske skupnosti zagovornikov človekovih pravic;

| 2. | izraža resno zaskrbljenost, da nenehno preganjanje, grožnje in napadi zoper Širin Ebadi ne ogrožajo le njene varnosti in zaščite, ampak tudi vse iranske aktiviste civilne družbe in zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

izraža resno zaskrbljenost, da nenehno preganjanje, grožnje in napadi zoper Širin Ebadi ne ogrožajo le njene varnosti in zaščite, ampak tudi vse iranske aktiviste civilne družbe in zagovornike človekovih pravic;

| 3. | poudarja, da zaprtje Centra za varstvo človekovih pravic ni le napad na Širin Ebadi in zagovornike človekovih pravic v Iranu, pač pa tudi na celotno mednarodno skupnost zagovornikov človekovih pravic, katere vplivna in vodilna članica je Ebadijeva; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da zaprtje Centra za varstvo človekovih pravic ni le napad na Širin Ebadi in zagovornike človekovih pravic v Iranu, pač pa tudi na celotno mednarodno skupnost zagovornikov človekovih pravic, katere vplivna in vodilna članica je Ebadijeva;

| 4. | poziva iranske oblasti, naj prenehajo z zatiranjem, s preganjanjem in z grožnjami zoper Širin Ebadi, naj zagotovijo njeno varnost in zaščito ter dovolijo ponovno odprtje Centra za varstvo človekovih pravic; poziva iranske oblasti, naj dovolijo nemoteno delovanje Centra za varstvo človekovih pravic, Organizacije za človekove pravice Kurdistana in drugih združenj za človekove pravice; |
| --- | --- |

4.

poziva iranske oblasti, naj prenehajo z zatiranjem, s preganjanjem in z grožnjami zoper Širin Ebadi, naj zagotovijo njeno varnost in zaščito ter dovolijo ponovno odprtje Centra za varstvo človekovih pravic; poziva iranske oblasti, naj dovolijo nemoteno delovanje Centra za varstvo človekovih pravic, Organizacije za človekove pravice Kurdistana in drugih združenj za človekove pravice;

| 5. | poziva iranske oblasti, naj izpolnijo svoje mednarodne zaveze na področju človekovih pravic, zlasti naj spoštujejo pravico do mirnega zbiranja, zapisano v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Iran podpisal in ratificiral; |
| --- | --- |

5.

poziva iranske oblasti, naj izpolnijo svoje mednarodne zaveze na področju človekovih pravic, zlasti naj spoštujejo pravico do mirnega zbiranja, zapisano v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Iran podpisal in ratificiral;

| 6. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi preganjanja in izrekanja zapornih kazni za državljane v Iranu, ki branijo človekove pravice in ki sodelujejo v kampanjah proti smrtni kazni, zaradi česar jih pogosto obtožijo tako imenovanih dejavnosti zoper nacionalno varnost; ravno tako poziva Iran, naj preneha nadlegovati, ustrahovati in preganjati politične nasprotnike in zagovornike človekovih pravic, naj med drugim izpusti osebe, zaprte samovoljno ali na podlagi njihovega političnega prepričanja, ter naj preneha prakso nekaznovanja kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi preganjanja in izrekanja zapornih kazni za državljane v Iranu, ki branijo človekove pravice in ki sodelujejo v kampanjah proti smrtni kazni, zaradi česar jih pogosto obtožijo tako imenovanih dejavnosti zoper nacionalno varnost; ravno tako poziva Iran, naj preneha nadlegovati, ustrahovati in preganjati politične nasprotnike in zagovornike človekovih pravic, naj med drugim izpusti osebe, zaprte samovoljno ali na podlagi njihovega političnega prepričanja, ter naj preneha prakso nekaznovanja kršitev človekovih pravic;

| 7. | najostreje obsoja tri kamenjanja v mestu Mašhad konec decembra 2008, kar je potrdil predstavnik sodstva, in poziva iranske oblasti, naj spoštujejo razglašeni moratorij ter naj nemudoma uvedejo zakonodajo za odprave te krute kazni; |
| --- | --- |

7.

najostreje obsoja tri kamenjanja v mestu Mašhad konec decembra 2008, kar je potrdil predstavnik sodstva, in poziva iranske oblasti, naj spoštujejo razglašeni moratorij ter naj nemudoma uvedejo zakonodajo za odprave te krute kazni;

| 8. | izraža resno zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravja Mohameda Sadika Kabudvanda, odkar je v zaporu; obravnava ga kot zapornika vesti ter poziva, naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo ter mu zagotovijo zdravniško oskrbo; |
| --- | --- |

8.

izraža resno zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravja Mohameda Sadika Kabudvanda, odkar je v zaporu; obravnava ga kot zapornika vesti ter poziva, naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo ter mu zagotovijo zdravniško oskrbo;

| 9. | globoko obžaluje uporabo izključitev, ki se še vedno izvajajo zoper študente kot kazen za organizacijo odprtih javnih razprav, ter poziva oblasti, naj izpustijo tiste, ki so bili aretirani na zadnjem letnem nacionalnem dnevu študentov 6. decembra 2008 na univerzi v Širazu; |
| --- | --- |

9.

globoko obžaluje uporabo izključitev, ki se še vedno izvajajo zoper študente kot kazen za organizacijo odprtih javnih razprav, ter poziva oblasti, naj izpustijo tiste, ki so bili aretirani na zadnjem letnem nacionalnem dnevu študentov 6. decembra 2008 na univerzi v Širazu;

| 10. | poziva iranske oblasti, naj spoštujejo vladno zahtevo glede spoštovanja verskih manjšin ter naj takoj izpustijo voditelje bahajcev Faribo Kamalabadi, Džamaledina Handžanija, Afifa Najemija, Sajida Rezaija, Mavaš Sabet, Behruza Tavakolija in Vahida Tizfama, saj so v zaporu zgolj zaradi svojega prepričanja; |
| --- | --- |

10.

poziva iranske oblasti, naj spoštujejo vladno zahtevo glede spoštovanja verskih manjšin ter naj takoj izpustijo voditelje bahajcev Faribo Kamalabadi, Džamaledina Handžanija, Afifa Najemija, Sajida Rezaija, Mavaš Sabet, Behruza Tavakolija in Vahida Tizfama, saj so v zaporu zgolj zaradi svojega prepričanja;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preiskujeta razmere na področju človekovih pravic v Iranu, naj v prvi polovici leta 2009 o tem predložita obširno poročilo ter naj še naprej opozarjata na posebne primere kršenja človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preiskujeta razmere na področju človekovih pravic v Iranu, naj v prvi polovici leta 2009 o tem predložita obširno poročilo ter naj še naprej opozarjata na posebne primere kršenja človekovih pravic;

| 12. | poudarja, da je morebitna sklenitev sporazuma o sodelovanju in trgovini med Iranom in EU v prihodnosti odvisna tudi od občutnega izboljšanja razmer na področju človekovih pravic v Iranu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je morebitna sklenitev sporazuma o sodelovanju in trgovini med Iranom in EU v prihodnosti odvisna tudi od občutnega izboljšanja razmer na področju človekovih pravic v Iranu;

| 13. | poziva predsedstvo Sveta in diplomatske predstavnike držav članic v Iranu, naj nemudoma začnejo usklajeno delovati glede navedenih težav; |
| --- | --- |

13.

poziva predsedstvo Sveta in diplomatske predstavnike držav članic v Iranu, naj nemudoma začnejo usklajeno delovati glede navedenih težav;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu ZN za človekove pravice, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu ZN za človekove pravice, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/116 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/116

---

Gvineja

P6_TA(2009)0030

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o državnem udaru v Gvineji

(2010/C 46 E/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je skupina vojaških častnikov dne 23. decembra 2008 dan po smrti predsednika Lansane Contéja, prevzela oblast, |
| --- | --- |

A.

ker je skupina vojaških častnikov dne 23. decembra 2008 dan po smrti predsednika Lansane Contéja, prevzela oblast,

| B. | ker je nekdanji vojaški častnik Lansana Conté leta 1984 po smrti svojega predhodnika, predsednika Sékouja Touréja, prav tako nasilno prevzel oblast in na oblasti ostal 24 let, |
| --- | --- |

B.

ker je nekdanji vojaški častnik Lansana Conté leta 1984 po smrti svojega predhodnika, predsednika Sékouja Touréja, prav tako nasilno prevzel oblast in na oblasti ostal 24 let,

| C. | ker vojska ne bi smela niti najmanj sodelovati pri vodenju države, |
| --- | --- |

C.

ker vojska ne bi smela niti najmanj sodelovati pri vodenju države,

| D. | ker je mandat narodne skupščine potekel pred dvema letoma in ni prišlo do parlamentarnih volitev, |
| --- | --- |

D.

ker je mandat narodne skupščine potekel pred dvema letoma in ni prišlo do parlamentarnih volitev,

| E. | ker odločitve o politični, gospodarski in socialni prihodnosti pripadajo gvinejskemu ljudstvu in njegovim predstavnikom, dveletni rok za izvedbo volitev, ki ga je določila vojaška hunta, pa je veliko predolg, |
| --- | --- |

E.

ker odločitve o politični, gospodarski in socialni prihodnosti pripadajo gvinejskemu ljudstvu in njegovim predstavnikom, dveletni rok za izvedbo volitev, ki ga je določila vojaška hunta, pa je veliko predolg,

| F. | ker sta Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriška unija državni udar obsodili ter se odločili, da Gvinejo začasno izločita iz svojih dejavnosti, |
| --- | --- |

F.

ker sta Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriška unija državni udar obsodili ter se odločili, da Gvinejo začasno izločita iz svojih dejavnosti,

| G. | ker so se glavne opozicijske stranke in zveza sindikatov, ki so organizirale stavke junija 2006 in januarja 2007, seznanile s prevzemom oblasti, predsednik narodne skupščine pa poziva k ponovni vzpostavitvi ustavne zakonitosti, |
| --- | --- |

G.

ker so se glavne opozicijske stranke in zveza sindikatov, ki so organizirale stavke junija 2006 in januarja 2007, seznanile s prevzemom oblasti, predsednik narodne skupščine pa poziva k ponovni vzpostavitvi ustavne zakonitosti,

| H. | ker mora po navedbah Svetovne banke vsak drugi Gvinejec preživeti z dolarjem na dan in ker višina prihodka na prebivalca od neodvisnosti pada, kljub pomembnim vodnim in rudnim virom te države, |
| --- | --- |

H.

ker mora po navedbah Svetovne banke vsak drugi Gvinejec preživeti z dolarjem na dan in ker višina prihodka na prebivalca od neodvisnosti pada, kljub pomembnim vodnim in rudnim virom te države,

| I. | ker je organizacija „Transparency International“ Gvinejo uvrstila med afriške države, kjer je prisotne največ korupcije, |
| --- | --- |

I.

ker je organizacija „Transparency International“ Gvinejo uvrstila med afriške države, kjer je prisotne največ korupcije,

| J. | ker je do državnega udara prišlo v času poslabšanja gospodarskih in socialnih razmer, razvoj pa je najboljše jamstvo za uspeh demokracije, |
| --- | --- |

J.

ker je do državnega udara prišlo v času poslabšanja gospodarskih in socialnih razmer, razvoj pa je najboljše jamstvo za uspeh demokracije,

| K. | ker so bile v številnih gvinejskih mestih večkrat organizirane demonstracije kot izraz nasprotovanja vse višjim življenjskim stroškom in pomanjkanju osnovnih živil, |
| --- | --- |

K.

ker so bile v številnih gvinejskih mestih večkrat organizirane demonstracije kot izraz nasprotovanja vse višjim življenjskim stroškom in pomanjkanju osnovnih živil,

| L. | ker je stanje na področju človekovih pravic iz časa nekdanjega predsednika Lansane Contéja – zaradi prevelike uporabe sile nad civilisti s strani vojske in policije, samovoljnih pridržanj, pridržanj brez sojenja in kršitev svobode izražanja – zelo zaskrbljujoče, |
| --- | --- |

L.

ker je stanje na področju človekovih pravic iz časa nekdanjega predsednika Lansane Contéja – zaradi prevelike uporabe sile nad civilisti s strani vojske in policije, samovoljnih pridržanj, pridržanj brez sojenja in kršitev svobode izražanja – zelo zaskrbljujoče,

| M. | ker je pomembno, da se v celoti obravnavajo predlogi političnih strank, sindikatov in organizacij civilne družbe o tem, kako pospešiti nacionalni dialog, da bi dosegli soglasje o mirnem in demokratičnem prehodu ter o časovnem razporedu izvedbe predsedniških in parlamentarnih volitev, |
| --- | --- |

M.

ker je pomembno, da se v celoti obravnavajo predlogi političnih strank, sindikatov in organizacij civilne družbe o tem, kako pospešiti nacionalni dialog, da bi dosegli soglasje o mirnem in demokratičnem prehodu ter o časovnem razporedu izvedbe predsedniških in parlamentarnih volitev,

| N. | ker se pri odločitvah vojaške hunte in njenih imenovanjih, zlasti na vladni ravni, ne spoštujejo temeljna pravila pravne države, |
| --- | --- |

N.

ker se pri odločitvah vojaške hunte in njenih imenovanjih, zlasti na vladni ravni, ne spoštujejo temeljna pravila pravne države,

| O. | ker je bil Kabiné Komara, prej vodilni uslužbenec pri Afriški uvozno-izvozni banki, nominiran za mesto predsednika vlade; ker je bil med dogodki februarja 2007 naveden na seznamu kandidatov za predsednika vlade, ki so ga predlagali sindikati, |
| --- | --- |

O.

ker je bil Kabiné Komara, prej vodilni uslužbenec pri Afriški uvozno-izvozni banki, nominiran za mesto predsednika vlade; ker je bil med dogodki februarja 2007 naveden na seznamu kandidatov za predsednika vlade, ki so ga predlagali sindikati,

| P. | ob upoštevanju samovoljnih odvzemov prostosti vojaškim in civilnim voditeljem, |
| --- | --- |

P.

ob upoštevanju samovoljnih odvzemov prostosti vojaškim in civilnim voditeljem,

| 1. | obsoja prevzem oblasti, za katerega je odgovorna skupna častnikov, in poziva, naj se v nekaj mesecih izvedejo svobodne in pregledne parlamentarne in predsedniške volitve v skladu z mednarodnimi normami, s sodelovanjem Afriške unije in ECOWAS ter s podporo Evropske unije in pod vodstvom civilne prehodne vlade; |
| --- | --- |

1.

obsoja prevzem oblasti, za katerega je odgovorna skupna častnikov, in poziva, naj se v nekaj mesecih izvedejo svobodne in pregledne parlamentarne in predsedniške volitve v skladu z mednarodnimi normami, s sodelovanjem Afriške unije in ECOWAS ter s podporo Evropske unije in pod vodstvom civilne prehodne vlade;

| 2. | poziva, naj se v Gvineji vzpostavi nacionalni dialog, pri katerem bodo sodelovale vse politične stranke, sindikati in organizacije civilne družbe, da bo omogočen demokratičen prehod; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj se v Gvineji vzpostavi nacionalni dialog, pri katerem bodo sodelovale vse politične stranke, sindikati in organizacije civilne družbe, da bo omogočen demokratičen prehod;

| 3. | poziva hunto, naj spoštuje pravico do svobodnega mišljenja, izražanja in združevanja, vključno s pravico do mirnega zbiranja, kot je zapisano v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

poziva hunto, naj spoštuje pravico do svobodnega mišljenja, izražanja in združevanja, vključno s pravico do mirnega zbiranja, kot je zapisano v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah;

| 4. | obsoja odvzeme prostosti vojaškim uslužbencem in civilistom ter njihovo pridržanje brez obtožnice in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi, če jih ne bremeni resna obtožba; |
| --- | --- |

4.

obsoja odvzeme prostosti vojaškim uslužbencem in civilistom ter njihovo pridržanje brez obtožnice in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi, če jih ne bremeni resna obtožba;

| 5. | je seznanjen s političnimi prizadevanji novih gvinejskih voditeljev, zlasti glede nenehnega boja proti korupciji ter glede vzpostavitve preglednega demokratičnega sistema v Gvineji; poziva k spoštovanju teh prizadevanj; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s političnimi prizadevanji novih gvinejskih voditeljev, zlasti glede nenehnega boja proti korupciji ter glede vzpostavitve preglednega demokratičnega sistema v Gvineji; poziva k spoštovanju teh prizadevanj;

| 6. | pozdravlja odločitev Afriške unije in ECOWAS, da Gvinejo začasno izločita iz svojih dejavnosti, dokler ta ne bo imela demokratično izvoljenega parlamenta in vlade; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev Afriške unije in ECOWAS, da Gvinejo začasno izločita iz svojih dejavnosti, dokler ta ne bo imela demokratično izvoljenega parlamenta in vlade;

| 7. | poziva k vzpostavitvi političnega dialoga med Evropsko unijo in prehodnimi organi, ki so v Gvineji prevzeli oblast, v skladu s členoma 8 in 96 Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

7.

poziva k vzpostavitvi političnega dialoga med Evropsko unijo in prehodnimi organi, ki so v Gvineji prevzeli oblast, v skladu s členoma 8 in 96 Sporazuma iz Cotonouja;

| 8. | poziva Komisijo, naj bo pripravljena zamrzniti vse oblike pomoči, razen humanitarne pomoči in pomoči v hrani, ter naj preuči uporabo sankcij za člane organov, ki so nasilno prevzeli oblast, če ne bo prišlo do demokratičnega prehoda; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj bo pripravljena zamrzniti vse oblike pomoči, razen humanitarne pomoči in pomoči v hrani, ter naj preuči uporabo sankcij za člane organov, ki so nasilno prevzeli oblast, če ne bo prišlo do demokratičnega prehoda;

| 9. | poziva predsednika, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Varnostnemu svetu Združenih narodov, institucijam Afriške unije, ECOWAS, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in gvinejskim oblastem. |
| --- | --- |

9.

poziva predsednika, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Varnostnemu svetu Združenih narodov, institucijam Afriške unije, ECOWAS, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in gvinejskim oblastem.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/118

---

Svoboda tiska v Keniji

P6_TA(2009)0031

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2009 o svobodi tiska v Keniji

(2010/C 46 E/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Keniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Keniji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je predsednik Kibaki dne 2. januarja 2009 sprejel nov osnutek zakona o komunikacijah v Keniji iz leta 2008, ki spreminja zakon o komunikacijah v Keniji iz leta 1998, |
| --- | --- |

A.

ker je predsednik Kibaki dne 2. januarja 2009 sprejel nov osnutek zakona o komunikacijah v Keniji iz leta 2008, ki spreminja zakon o komunikacijah v Keniji iz leta 1998,

| B. | ker zakon, kot je zdaj, ne upošteva pravice do svobode izražanja in svobode tiska, ki je zapisana v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in se pojavlja v drugih mednarodnih konvencijah, ki jih je Kenija podpisala in ratificirala, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

B.

ker zakon, kot je zdaj, ne upošteva pravice do svobode izražanja in svobode tiska, ki je zapisana v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in se pojavlja v drugih mednarodnih konvencijah, ki jih je Kenija podpisala in ratificirala, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| C. | ker sta najbolj problematična oddelka 88 in 46; ker oddelek 88 podeljuje ministru za informiranje velike pristojnosti za preiskavo medijskih organizacij, ki naj bi ogrožale nacionalno varnost, in uničenje njihove opreme za oddajanje; ker oddelek 46 daje državi pristojnost za urejanje vsebin, ki se prenašajo prek elektronskih medijev ali so objavljene v tiskanih medijih, |
| --- | --- |

C.

ker sta najbolj problematična oddelka 88 in 46; ker oddelek 88 podeljuje ministru za informiranje velike pristojnosti za preiskavo medijskih organizacij, ki naj bi ogrožale nacionalno varnost, in uničenje njihove opreme za oddajanje; ker oddelek 46 daje državi pristojnost za urejanje vsebin, ki se prenašajo prek elektronskih medijev ali so objavljene v tiskanih medijih,

| D. | ker naj bi po izjavi, ki jo je objavilo Združenje vzhodnoafriških novinarjev, ta zakon iz leta 2008 uvedel neposredno vladno cenzuro medijev, |
| --- | --- |

D.

ker naj bi po izjavi, ki jo je objavilo Združenje vzhodnoafriških novinarjev, ta zakon iz leta 2008 uvedel neposredno vladno cenzuro medijev,

| E. | ker se je predsednik vlade Odinga pridružil široki opoziciji proti zakonodaji; ker so vodje Oranžnega demokratičnega gibanja (ODM) nedavno imeli krizne pogovore in predsednika obtožili, da se o zakonu ni posvetoval s predsednikom vlade, |
| --- | --- |

E.

ker se je predsednik vlade Odinga pridružil široki opoziciji proti zakonodaji; ker so vodje Oranžnega demokratičnega gibanja (ODM) nedavno imeli krizne pogovore in predsednika obtožili, da se o zakonu ni posvetoval s predsednikom vlade,

| F. | ker predsednikova zelena luč osnutku zakona po mnenju Kenijske komisije za človekove pravice pomeni, da velika koalicija ne deluje enoglasno, |
| --- | --- |

F.

ker predsednikova zelena luč osnutku zakona po mnenju Kenijske komisije za človekove pravice pomeni, da velika koalicija ne deluje enoglasno,

| G. | ker je svoboda izražanja temeljna človekova pravica, kot je zapisano v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

G.

ker je svoboda izražanja temeljna človekova pravica, kot je zapisano v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| H. | ker so pred letom dni demonstracijam na cestah, do katerih je prišlo zaradi spornih predsedniških volitev v Keniji, sledili nemiri in etnični spopadi, v katerih je umrlo več kot 1 000 ljudi, 350 000 pa jih je ostalo brez strehe nad glavo, |
| --- | --- |

H.

ker so pred letom dni demonstracijam na cestah, do katerih je prišlo zaradi spornih predsedniških volitev v Keniji, sledili nemiri in etnični spopadi, v katerih je umrlo več kot 1 000 ljudi, 350 000 pa jih je ostalo brez strehe nad glavo,

| 1. | obžaluje, da je predsednik Kibaki podpisal osnutek zakona o komunikacijah v Keniji in pri tem ni upošteval zadržkov, o katerih se je veliko poročalo; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je predsednik Kibaki podpisal osnutek zakona o komunikacijah v Keniji in pri tem ni upošteval zadržkov, o katerih se je veliko poročalo;

| 2. | kljub vsemu pozdravlja zadnjo potezo predsednika Kibakija, da bo pregledal zakon in upošteval spremembe, ki jih predlagajo zaposleni na področju medijev; |
| --- | --- |

2.

kljub vsemu pozdravlja zadnjo potezo predsednika Kibakija, da bo pregledal zakon in upošteval spremembe, ki jih predlagajo zaposleni na področju medijev;

| 3. | ponavlja svojo zavezo svobodi tiska in temeljnim pravicam do svobode izražanja, obveščanja in združevanja; poudarja, da je dostop do informacij o različnih pogledih bistven za nudenje pravic državljanom; |
| --- | --- |

3.

ponavlja svojo zavezo svobodi tiska in temeljnim pravicam do svobode izražanja, obveščanja in združevanja; poudarja, da je dostop do informacij o različnih pogledih bistven za nudenje pravic državljanom;

| 4. | poziva kenijsko vlado, naj sproži posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, da se sprejme soglasje o tem, kako komunikacijske panoge najbolje urediti, ne da bi pri tem posegali v svobodo tiska; poziva predsednika Kibakija in predsednika vlade Odingo, naj storita vse za zagotovitev, da bo posodobljena različica novega zakona o medijih upoštevala načela svobode izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

4.

poziva kenijsko vlado, naj sproži posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, da se sprejme soglasje o tem, kako komunikacijske panoge najbolje urediti, ne da bi pri tem posegali v svobodo tiska; poziva predsednika Kibakija in predsednika vlade Odingo, naj storita vse za zagotovitev, da bo posodobljena različica novega zakona o medijih upoštevala načela svobode izražanja in obveščanja;

| 5. | poudarja, da je treba obravnavati prakso nekaznovanja v Keniji, da se tiste, ki so bili odgovorni za nasilje po volitvah pred letom dni, spravi pred sodišče; poziva k ustanovitvi neodvisne komisije, ki bi jo sestavljali lokalni in mednarodni pravni strokovnjaki in bi bila odgovorna za preiskave in pregon; ugotavlja, da se predsednik Kibaki in predsednik vlade Odinga teoretično strinjata z oblikovanjem take komisije, vendar jo je treba še ustanoviti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba obravnavati prakso nekaznovanja v Keniji, da se tiste, ki so bili odgovorni za nasilje po volitvah pred letom dni, spravi pred sodišče; poziva k ustanovitvi neodvisne komisije, ki bi jo sestavljali lokalni in mednarodni pravni strokovnjaki in bi bila odgovorna za preiskave in pregon; ugotavlja, da se predsednik Kibaki in predsednik vlade Odinga teoretično strinjata z oblikovanjem take komisije, vendar jo je treba še ustanoviti;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi Kenije, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Vzhodnoafriški skupnosti ter predsednikoma komisije in izvršnega sveta Afriške unije. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi Kenije, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Vzhodnoafriški skupnosti ter predsednikoma komisije in izvršnega sveta Afriške unije.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 13. januarja 2009

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/120

---

Sodelovanje pri ureditvi varnosti civilnega letalstva *

P6_TA(2009)0001

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

(2010/C 46 E/21)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odločbe Sveta (10972/2007 - KOM(2007)0325), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odločbe Sveta (10972/2007 - KOM(2007)0325),

| — | ob upoštevanju člena 80(2), člena 133(4), prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) in člena 300(4) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80(2), člena 133(4), prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) in člena 300(4) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0275/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0275/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0468/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0468/2008),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Združenih držav Amerike.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/120

---

Skupni sistem trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) *

P6_TA(2009)0002

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (kodificirana različica) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

(2010/C 46 E/22)

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0488), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0488),

| — | ob upoštevanju členov 26, 87 do 89, 132 in naslednje ter 308 Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0334/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 26, 87 do 89, 132 in naslednje ter 308 Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0334/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0510/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0510/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/121 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/121

---

Skupni sistem obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža (kodificirana raličica) *

P6_TA(2009)0003

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža SE ali SCE med državami članicami (kodificirana različica) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

(2010/C 46 E/23)

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0492),

| — | ob upoštevanju člena 94 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0336/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0336/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0511/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0511/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/122

---

Jezikovna ureditev, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije *

P6_TA(2009)0004

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o osnutku Sklepa Sveta o spremembi Poslovnika Sodišča prve stopnje Evropskih Skupnosti glede jezikovne ureditve, ki se uporablja zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije (13301/2008– C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

(2010/C 46 E/24)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (13301/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (13301/2008),

| — | ob upoštevanju člena 245(2) Pogodbe ES in člena 160(2) Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0348/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 245(2) Pogodbe ES in člena 160(2) Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0348/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0508/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0508/2008),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/123 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/123

---

Direktiva o določitvi okvira za trajnostno rabo pesticidov ***II

P6_TA(2009)0010

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

(2010/C 46 E/25)

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (6124/2008 – C6-0323/2008) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (6124/2008 – C6-0323/2008) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0373),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0443/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0443/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 254 E, 7.10.2008, str. 1.

(2)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 157.

---

P6_TC2-COD(2006)0132

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnost za doseganje trajnostne rabe pesticidov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi ...)

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/124 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/124

---

Dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet ***II

P6_TA(2009)0011

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

(2010/C 46 E/26)

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (11119/8/2008 – C6-0326/2008) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0388),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0093),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0444/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0444/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 266 E, 21.10.2008, str. 1.

(2)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 181.

---

P6_TC2-COD(2006)0136

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi Direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) ...)

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/125 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/125

---

Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0012

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjetjih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

(2010/C 46 E/27)

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0458), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0458),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0287/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0287/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0497/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0497/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P6_TC1-COD(2008)0153

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o podjemih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (PKNPVP) (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/65/ES.)

---

Sreda, 14. januarja 2009

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/126

---

Varnostne značilnosti in biometrični podatki v potnih listih in potovalnih dokumentih ***I

P6_TA(2009)0015

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0619), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0619),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 62(2)(a) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0359/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 62(2)(a) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0359/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0500/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0500/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | odobri skupni izjavi, ki sta priloženi; |
| --- | --- |

2.

odobri skupni izjavi, ki sta priloženi;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0216

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 444/2009.)

---

PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta glede potrebe po večji varnosti potnih listov in potovalnih dokumentov z uporabo varnih dokumentov o izvoru

Brez poseganja v pristojnost držav članic glede izdajanja potnih listov in drugih potovalnih dokumentov Evropski parlament in Svet poudarjata, da je cilj povečanja varnosti potnih listov lahko ogrožen, če se potni listi izdajajo na podlagi nezanesljivih „dokumentov o izvoru“.

Sam potni list je le en del varnostne verige, ki se začne s predložitvijo dokumentov o izvoru, nadaljuje z vnosom biometričnih podatkov ter konča s primerjanjem na mejnih kontrolnih točkah. Ta veriga je varna le toliko, kolikor je varen njen najšibkejši člen.

Evropski parlament in Svet ugotavljata, da je v državah članicah veliko različnih situacij in postopkov, povezanih s tem, katere „dokumente o izvoru“ bi bilo treba predložiti, da se lahko zaprosi za izdajo potnega lista, ter da imajo ti dokumenti ponavadi manj varoval kot sami potni listi in da obstaja večje tveganje prenarejanja in ponarejanja teh dokumentov.

Svet bo zato pripravil vprašalnik za države članice, da bo mogoče primerjati postopke za izdajo potnega lista ali potovalnega dokumenta in zahteve o tem, katere dokumente se za to zahteva v vsaki državi članici. Ta analiza bi morala oceniti morebitno potrebo po oblikovanju skupnih načel ali smernic o najboljših praksah na tem področju.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta glede študije iz člena 5a

Evropski parlament in Svet ugotavljata, da bo Komisija izvedla eno samo študijo za namene člena 5a te uredbe in člena 2 [osnutka] uredbe o spremembi skupnih konzularnih navodil.

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/128

---

Javna naročila gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti ***I

P6_TA(2009)0016

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

(2010/C 46 E/29)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0766),

| — | ob upoštevanju člena 251(2), člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0467/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2), člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0467/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0415/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0415/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0280

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/81/ES.)

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/129

---

Nevarne snovi in pripravki (diklorometan) ***I

P6_TA(2009)0017

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (diklorometan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

(2010/C 46 E/30)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0080),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0068/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0068/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0341/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0341/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2008)0033

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 14. januarja 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi diklorometana

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 455/2009/ES.)

---

| 24.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 46/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 46/130

---

Ratifikacija Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) *

P6_TA(2009)0018

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

(2010/C 46 E/31)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0320), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0320),

| — | ob upoštevanju Konvencije št. 188 Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova, ki je bila sprejeta 14. junija 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije št. 188 Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova, ki je bila sprejeta 14. junija 2007,

| — | ob upoštevanju člena 42 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0218/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0218/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ribištvo (A6-0423/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ribištvo (A6-0423/2008),

| 1. | odobri predlog sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog sklepa Sveta;

| 2. | poziva vse države članice, naj pohitijo z ratifikacijo konvencije in naj njeno vsebino začnejo izvajati še pred koncem ratifikacijskega postopka; |
| --- | --- |

2.

poziva vse države članice, naj pohitijo z ratifikacijo konvencije in naj njeno vsebino začnejo izvajati še pred koncem ratifikacijskega postopka;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---