# Eiropas Savienības L 62/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 62 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 6. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 62

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 6. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 175/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 176/2009 (2009. gada 5. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 2 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 177/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 178/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 6 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 175/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 176/2009 (2009. gada 5. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

2

Komisijas Regula (EK) Nr. 177/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 178/2009 (2009. gada 5. marts), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

6

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/173/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 7 |
| Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 9 |
| | | Komisija |
| | | 2009/174/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par pasākumu C 35/2004, ko Ungārija īstenojusi attiecībā uz Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6023)

   (
  1
  ) | 14 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/173/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

7

Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

9

Komisija

2009/174/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par pasākumu C 35/2004, ko Ungārija īstenojusi attiecībā uz Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6023)

   (
  1
  )

Postabank

Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6023)

1

14

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2009/175/KĀDP (2009. gada 5. marts), ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku | 28 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Kopējā nostāja 2009/175/KĀDP (2009. gada 5. marts), ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 175/2009

(2009. gada 5. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 5. marta Kopējo nostāju 2009/175/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP par Irāku (1),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1483 (2003) ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku (2) noteica īpašus režīmus attiecībā uz maksājumiem par naftu, naftas produktiem un dabasgāzi, ko eksportē no Irākas, savukārt ar minētas regulas 10. pantu tika noteikti īpaši režīmi attiecībā uz konkrētu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību. Šos īpašos režīmus piemēroja līdz 2008. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1483 (2003) ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku (2) noteica īpašus režīmus attiecībā uz maksājumiem par naftu, naftas produktiem un dabasgāzi, ko eksportē no Irākas, savukārt ar minētas regulas 10. pantu tika noteikti īpaši režīmi attiecībā uz konkrētu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību. Šos īpašos režīmus piemēroja līdz 2008. gada 31. decembrim.

| (2) | ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1859 (2008) un Kopējā nostājā 2009/175/KĀDP ir paredzēts, ka abi īpašie režīmi būtu jāpiemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003. |
| --- | --- |

(2)

ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1859 (2008) un Kopējā nostājā 2009/175/KĀDP ir paredzēts, ka abi īpašie režīmi būtu jāpiemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1210/2003 groza šādi:

regulas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Regulas 2. un 10. pantu piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 5. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. ŘÍMAN

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 28. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

(2)  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

2

---

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/2

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 176/2009

(2009. gada 5. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 6. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 5. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 148,7 |
| MA | 70,6 |
| TN | 134,4 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | MA | 78,7 |
| TR | 165,0 |
| ZZ | 121,9 |
| 0709 90 70 | MA | 49,1 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 77,7 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 62,4 |
| MA | 53,9 |
| TN | 48,1 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 50 10 | EG | 49,6 |
| MA | 61,0 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| CA | 87,4 |
| CL | 104,8 |
| CN | 70,9 |
| MK | 23,7 |
| NZ | 95,4 |
| US | 118,5 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 20 50 | AR | 82,7 |
| CL | 155,1 |
| CN | 65,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 102,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

148,7

MA

70,6

TN

134,4

TR

95,8

ZZ

112,4

0707 00 05

MA

78,7

TR

165,0

ZZ

121,9

0709 90 70

MA

49,1

TR

106,2

ZZ

77,7

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

47,1

IL

62,4

MA

53,9

TN

48,1

TR

63,3

ZZ

55,0

0805 50 10

EG

49,6

MA

61,0

TR

59,6

ZZ

56,7

0808 10 80

AR

109,4

CA

87,4

CL

104,8

CN

70,9

MK

23,7

NZ

95,4

US

118,5

ZZ

87,2

0808 20 50

AR

82,7

CL

155,1

CN

65,0

US

105,7

ZA

102,3

ZZ

102,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 177/2009

(2009. gada 5. marts),

ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 3. martā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 3. martā.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, attiecībā uz konkursa posmu, kurš beidzas 2009. gada 3. martā, kompensācijas maksimālais apjoms par produktiem un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta a) un b) punktā un 2. pantā, ir noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 6. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 5. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 60,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 73,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

60,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

73,00

---

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 178/2009

(2009. gada 5. marts),

ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 3. martā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 3. martā.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, konkursa posmam, kurš beidzas 2009. gada 3. martā, maksimālais kompensācijas apjoms par produktu un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta c) punktā un 2. pantā, ir EUR 22,00/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 6. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 5. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/7

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 5. jūnijs),

lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2009/173/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta trešo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Kopienas un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas ar Azerbaidžānas Republiku par Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Kopienas un tās dalībvalstu vārdā veikt sarunas ar Azerbaidžānas Republiku par Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

| (2) | Protokols būtu jāparaksta Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(2)

Protokols būtu jāparaksta Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

| (3) | Protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2007. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai, |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2007. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (1).

2. pants

Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Luksemburgā, 2007. gada 5. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. STEINBRÜCK

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 9. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

PROTOKOLS PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMAM

starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un

EIROPAS KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

turpmāk “Kopienas”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija,

no vienas puses, un

AZERBAIDŽĀNAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk šajā protokolā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Republiku, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Bulgārijas Republiku un Rumāniju par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, kas parakstīts 2005. gada 25. aprīlī Luksemburgā un ko piemēro no 2007. gada 1. janvāra,

ŅEMOT VĒRĀ jauno situāciju attiecībās starp Azerbaidžānas Republiku un Eiropas Savienību, kas izriet no divu jaunu dalībvalstu pievienošanās ES un paver jaunas iespējas un rada izaicinājumus Azerbaidžānas Republikas un Eiropas Savienības sadarbībai,

ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlēšanos nodrošināt PSN mērķu sasniegšanu un principu īstenošanu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Bulgārijas Republika un Rumānija ir Puses Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānu, no otras puses, kas parakstīts 1996. gada 22. aprīlī Luksemburgā un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā (turpmāk – “Nolīgums”), un tāpat kā pārējās Kopienas dalībvalstis pieņem un ņem vērā Nolīgumu, kā arī tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, vēstuļu apmaiņu un Azerbaidžānas Republikas deklarāciju, kā arī Nolīguma 2004. gada 18. maija protokolu.

2. pants

Šis protokols ir Nolīguma sastāvdaļa.

3. pants

1.   Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Kopienas, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Azerbaidžānas Republika.

2.   Puses viena otrai paziņo par iepriekšējā punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

4. pants

1.   Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas instrumenta deponēšanas.

2.   Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to provizoriski piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

5. pants

1.   Nolīguma, Nobeiguma akta un visu tam pievienoto dokumentu tekstu, kā arī Nolīguma 2004. gada 18. maija protokola tekstu sagatavo bulgāru un rumāņu valodā.

2.   Tos pievieno šim protokolam, un tie ir vienlīdz autentiski tekstiem pārējās valodās, kurās ir sagatavots Nolīgums, Nobeiguma akts un tam pievienotie dokumenti, kā arī Nolīguma 2004. gada 18. maija protokols.

6. pants

Šis protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un azerbaidžāņu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на девети декември две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas, el nueve de diciembre de dos mil ocho.

V Bruselu dne devátého prosince dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den niende december to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am neunten Dezember zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu üheksandal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the ninth day of December in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le neuf décembre deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì nove dicembre duemilaotto.

Briselē, divtūkstoš astotā gada devītajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio devintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december havának kilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-disa jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de negende december tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli, dnia dziewiątego grudnia roku dwa tysiące ósmego.

Feito em Bruxelas, em nove de Dezembro de dois mil e oito.

Adoptat la Bruxelles la nouă decembrie două mii opt.

V Bruseli deviateho decembra dvetisícosem.

V Bruslju, dne devetega decembra leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den nionde december tjugohundraåtta.

Image

За дьржавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalīvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvá

Za Evropske skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Image

Image

За Република Азербайджан

Por la República de Azerbaiyán

Za Ázerbájdžánskou republiku

For Republikken Aserbajdsjan

Für die Republik Aserbaidschan

Aserbaidžaani Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Αζερμπαϊτζάν

For the Republic of Azerbaijan

Pour la République d'Azerbaïdjan

Per la Repubblica dell'Azerbaigian

Azerbaidžānas Republikas vārdā

AzerbaidÞano Respublikos vardu

Azerbajdzsán részéről

Għar-Repubblika ta' l-Ażerbajġan

Voor de Republiek Azerbeidzjan

W imieniu Republiki Azerbejdżanu

Pela República do Azerbaijão

Pentru Republica Azerbaidjan

Za Azerbajdžanskú republiku

Za Azerbajdžansko republiko

Azerbaidžanin tasavallan puolesta

På Republiken Azerbajdzjans vägnar

Image

Image

---

Komisija

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 21. oktobris)

par pasākumu C 35/2004, ko Ungārija īstenojusi attiecībā uz Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6023)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/174/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās puses ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisiju 2003. gada 23. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 22. oktobrī, informēja par valsts pasākumiem par labu Postabank és Takarékpénztár Rt., kuras tagadējais nosaukums ir Erste Bank Hungary Nyrt. (“Postabank” vai “Banka”). Ungārijas iestādes 2004. gada 23. janvāra elektroniskajā vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 26. janvārī, paziņoja par vairākiem Postabank labā īstenotiem papildu pasākumiem. Par visiem pasākumiem informēja saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, kas paredzēta Pievienošanās akta IV.3. pielikumā, kurš ir Pievienošanās līguma Eiropas Savienībai sastāvdaļa (“Pievienošanās līgums”). |
| --- | --- |

(1)

Komisiju 2003. gada 23. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 22. oktobrī, informēja par valsts pasākumiem par labu Postabank és Takarékpénztár Rt., kuras tagadējais nosaukums ir Erste Bank Hungary Nyrt. (“Postabank” vai “Banka”). Ungārijas iestādes 2004. gada 23. janvāra elektroniskajā vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 26. janvārī, paziņoja par vairākiem Postabank labā īstenotiem papildu pasākumiem. Par visiem pasākumiem informēja saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, kas paredzēta Pievienošanās akta IV.3. pielikumā, kurš ir Pievienošanās līguma Eiropas Savienībai sastāvdaļa (“Pievienošanās līgums”).

| (2) | Ungārijas iestādes 2004. gada 30. aprīlī pievienoja paziņojumam Postabank pircēja Erste Bank sagatavotu neatsaucamu vienpusēju paziņojumu. Paziņojums, ko parakstīja 2004. gada 29. aprīlī, paredz pilnībā pārtraukt maksājumus, ko saskaņā ar akciju pirkuma līgumu Ungārija veic Postabank pircējam par potenciāliem vai nezināmiem tiesāšanās prasījumiem, kā arī sašaurina riska definīcijas darbības jomu saistībā ar nezināmiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ungārijas iestādes 2004. gada 30. aprīlī pievienoja paziņojumam Postabank pircēja Erste Bank sagatavotu neatsaucamu vienpusēju paziņojumu. Paziņojums, ko parakstīja 2004. gada 29. aprīlī, paredz pilnībā pārtraukt maksājumus, ko saskaņā ar akciju pirkuma līgumu Ungārija veic Postabank pircējam par potenciāliem vai nezināmiem tiesāšanās prasījumiem, kā arī sašaurina riska definīcijas darbības jomu saistībā ar nezināmiem prasījumiem.

| (3) | Komisija 2004. gada 20. oktobra lēmumā noteica, ka lielāko daļu norādīto pasākumu nevar uzskatīt par piemērojamiem pēc pievienošanās, un tā sāka procedūru attiecībā uz vienu pasākumu, kas bija saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, jo bija nopietnas šaubas par šā pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2004. gada 20. oktobra lēmumā noteica, ka lielāko daļu norādīto pasākumu nevar uzskatīt par piemērojamiem pēc pievienošanās, un tā sāka procedūru attiecībā uz vienu pasākumu, kas bija saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, jo bija nopietnas šaubas par šā pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Ungārijas iestādes 2004. gada 25. novembrī iesniedza savus apsvērumus par lēmumu uzsākt procedūru, un 2005. gada 15. aprīlī savus apsvērumus iesniedza arī Erste Bank. Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām un nodeva tos Ungārijai, kurai tika dota iespēja reaģēt. Ungārijas apsvērumus saņēma 2005. gada 23. maija vēstulē. Komisija 2005. gada jūnijā, jūlijā un oktobrī un 2008. gada februārī, martā, jūnijā, jūlijā un septembrī saņēma no Ungārijas iestādēm un Erste Bank arī dažādas vēstules, kurās tika sniegti papildu skaidrojumi, atbalstot iesniegumos paustos argumentus. |
| --- | --- |

(4)

Ungārijas iestādes 2004. gada 25. novembrī iesniedza savus apsvērumus par lēmumu uzsākt procedūru, un 2005. gada 15. aprīlī savus apsvērumus iesniedza arī Erste Bank. Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām un nodeva tos Ungārijai, kurai tika dota iespēja reaģēt. Ungārijas apsvērumus saņēma 2005. gada 23. maija vēstulē. Komisija 2005. gada jūnijā, jūlijā un oktobrī un 2008. gada februārī, martā, jūnijā, jūlijā un septembrī saņēma no Ungārijas iestādēm un Erste Bank arī dažādas vēstules, kurās tika sniegti papildu skaidrojumi, atbalstot iesniegumos paustos argumentus.

II.   PRIEKŠVĒSTURE

| (5) | Postabank, ko dibināja 1988. gadā, darbojās kā uz privātiem ieguldītājiem vērsta banka, kas sniedza pilnu bankas pakalpojumu klāstu. Līdz 2002. gada beigām Postabank bija septītā lielākā komercbanka Ungārijā, un tās tirgus daļa bija aptuveni 3,7 % kopējā aktīvu apjoma ziņā. |
| --- | --- |

(5)

Postabank, ko dibināja 1988. gadā, darbojās kā uz privātiem ieguldītājiem vērsta banka, kas sniedza pilnu bankas pakalpojumu klāstu. Līdz 2002. gada beigām Postabank bija septītā lielākā komercbanka Ungārijā, un tās tirgus daļa bija aptuveni 3,7 % kopējā aktīvu apjoma ziņā.

| (6) | Tā kā Postabank trūka kapitāla, pēc kāda laika Ungārijas iestādes īstenoja virkni finansiālu un regulatīvu pasākumu, lai atjaunotu Bankas kapitāla pietiekamības rādītāju. Postabank 1998. gadā saskārās ar bankrota risku, un Ungārijas valdībai nācās iejaukties un Banku glābt, veicot ļoti lielu rekapitalizāciju 152 miljardu forintu (2) apmērā, tādējādi kļūstot par 99,9 % Bankas akciju turētāju. Šīs Postabank glābšanas mērķis bija sagatavot to pārstrukturēšanai, lai to īsā laikā privatizētu. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Postabank trūka kapitāla, pēc kāda laika Ungārijas iestādes īstenoja virkni finansiālu un regulatīvu pasākumu, lai atjaunotu Bankas kapitāla pietiekamības rādītāju. Postabank 1998. gadā saskārās ar bankrota risku, un Ungārijas valdībai nācās iejaukties un Banku glābt, veicot ļoti lielu rekapitalizāciju 152 miljardu forintu (2) apmērā, tādējādi kļūstot par 99,9 % Bankas akciju turētāju. Šīs Postabank glābšanas mērķis bija sagatavot to pārstrukturēšanai, lai to īsā laikā privatizētu.

| (7) | Pirmais mēģinājums 2000. gadā privatizēt Postabank cieta neveiksmi. To galu galā privatizēja pēc atklāta konkursa 2003. gada oktobrī, kad valstij piederošais akciju vairākums tika pārdots Erste Bank der österreichischen Sparkassen, kuras piedāvājums 101,3 miljardu forintu apmērā bija augstākais no iesniegtajiem. Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņojumiem un iesniegumiem, Komisija saprot, ka Postabank tika pārdota visaugstākās cenas piedāvātājam pēc atklātas, nediskriminējošas un beznosacījumu konkursa procedūras divās kārtās. Postabank2004. gada 1. septembrī tika apvienota ar Erste Bank Hungary. |
| --- | --- |

(7)

Pirmais mēģinājums 2000. gadā privatizēt Postabank cieta neveiksmi. To galu galā privatizēja pēc atklāta konkursa 2003. gada oktobrī, kad valstij piederošais akciju vairākums tika pārdots Erste Bank der österreichischen Sparkassen, kuras piedāvājums 101,3 miljardu forintu apmērā bija augstākais no iesniegtajiem. Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņojumiem un iesniegumiem, Komisija saprot, ka Postabank tika pārdota visaugstākās cenas piedāvātājam pēc atklātas, nediskriminējošas un beznosacījumu konkursa procedūras divās kārtās. Postabank2004. gada 1. septembrī tika apvienota ar Erste Bank Hungary.

III.   PASĀKUMS (SAISTĪBAS SNIEGT KOMPENSĀCIJU NEZINĀMIEM PRASĪJUMIEM)

| (8) | Konkursa procedūrā Ungārijas valdība piedāvāja abiem piedāvājumu iesniedzējiem vienādus līguma nosacījumus, tostarp saistības sniegt kompensāciju tiesāšanās gadījumā, sedzot maksājumu saistības, kuras rastos no potenciāliem un nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz Postabank un kuras rastos ne vēlāk kā piecus gadus pēc pirkšanas un pārdošanas līguma noslēgšanas (3). Ungārijas iestādes paskaidroja – privatizācijas laikā kļuva skaidrs, ka bija jāpiedāvā piedāvājuma iesniedzējiem, ka pārdevējs uzņemsies saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, jo neviens pretendents neiesniegtu piedāvājumu, ja šādas saistības netiktu paredzētas, tāpēc saistības sniegt kompensāciju bija ārkārtīgi nepieciešamas, lai privatizācija notiktu. |
| --- | --- |

(8)

Konkursa procedūrā Ungārijas valdība piedāvāja abiem piedāvājumu iesniedzējiem vienādus līguma nosacījumus, tostarp saistības sniegt kompensāciju tiesāšanās gadījumā, sedzot maksājumu saistības, kuras rastos no potenciāliem un nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz Postabank un kuras rastos ne vēlāk kā piecus gadus pēc pirkšanas un pārdošanas līguma noslēgšanas (3). Ungārijas iestādes paskaidroja – privatizācijas laikā kļuva skaidrs, ka bija jāpiedāvā piedāvājuma iesniedzējiem, ka pārdevējs uzņemsies saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, jo neviens pretendents neiesniegtu piedāvājumu, ja šādas saistības netiktu paredzētas, tāpēc saistības sniegt kompensāciju bija ārkārtīgi nepieciešamas, lai privatizācija notiktu.

| (9) | Erste Bank2004. gada 29. aprīlī sagatavoja vienpusēju neatsaucamu paziņojumu, kurā tā sašaurināja kompensāciju apjomu nezināmiem prasījumiem, nosakot riska kategorijas, kā arī samazinot tās kopējo maksimālo apjomu no iepriekš neierobežotas summas līdz 200 miljardiem forintu. Erste Bank vienpusējais paziņojums paredz arī kopējo maksimālo summu 350 miljardu forintu apmērā attiecībā uz kompensāciju potenciāliem tiesāšanās prasījumiem, ko Komisija pasludināja par pasākumu, kurš nav piemērojams pēc pievienošanās ES (4). |
| --- | --- |

(9)

Erste Bank2004. gada 29. aprīlī sagatavoja vienpusēju neatsaucamu paziņojumu, kurā tā sašaurināja kompensāciju apjomu nezināmiem prasījumiem, nosakot riska kategorijas, kā arī samazinot tās kopējo maksimālo apjomu no iepriekš neierobežotas summas līdz 200 miljardiem forintu. Erste Bank vienpusējais paziņojums paredz arī kopējo maksimālo summu 350 miljardu forintu apmērā attiecībā uz kompensāciju potenciāliem tiesāšanās prasījumiem, ko Komisija pasludināja par pasākumu, kurš nav piemērojams pēc pievienošanās ES (4).

| (10) | Saskaņā ar akciju pirkuma līgumu, ko izmainīja Erste Bank vienpusējais paziņojums, nosacījumi kompensācijai nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz risku sadali starp pārdevēju un pircēju ir aprakstīti turpmāk. Pārdevējs veic maksājumu šādā apmērā:






  — | 90 % no pirmajiem 10 miljardiem forintu no kopējām attiecīgajām bankas saistībām, |
| --- | --- | --- |

(10)

Saskaņā ar akciju pirkuma līgumu, ko izmainīja Erste Bank vienpusējais paziņojums, nosacījumi kompensācijai nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz risku sadali starp pārdevēju un pircēju ir aprakstīti turpmāk. Pārdevējs veic maksājumu šādā apmērā:

—

90 % no pirmajiem 10 miljardiem forintu no kopējām attiecīgajām bankas saistībām,

| — | 100 % no pārējās summas, kas pārsniedz 10 miljardus forintu, bet kopā ne vairāk kā 200 miljardus forintu. |
| --- | --- |

—

100 % no pārējās summas, kas pārsniedz 10 miljardus forintu, bet kopā ne vairāk kā 200 miljardus forintu.

Pārdevēja saistības attiecībā uz kompensācijas sniegšanu nezināmiem prasījumiem zaudē spēku piecus gadus pēc akciju pirkuma līguma noslēgšanas attiecībā uz trešās puses prasījumiem, ar ko saistībā: i) nav sākta tiesas vai arbitrāžas procedūra vai ii) bankai nav radušās saistības, kuras piemērotas ar pārdevēja rakstisku piekrišanu.

IV.   JURIDISKAIS PAMATS

| (11) | Pievienošanās akta IV.3. pielikumā ir noteikts, ko uzskata par starpposma mehānisma procedūru. Tajā ir paredzēts tiesisks regulējums atbalsta shēmu un individuālu atbalsta pasākumu novērtēšanai, kurus īsteno jaunā dalībvalstī pirms pievienošanās un kuri joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(11)

Pievienošanās akta IV.3. pielikumā ir noteikts, ko uzskata par starpposma mehānisma procedūru. Tajā ir paredzēts tiesisks regulējums atbalsta shēmu un individuālu atbalsta pasākumu novērtēšanai, kurus īsteno jaunā dalībvalstī pirms pievienošanās un kuri joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās.

| (12) | IV.3. pielikuma 1. punktā ir noteikts, ka pievienošanās brīdī par esošu atbalstu ir jāuzskata turpmāk minētās atbalsta shēmas un individuālais atbalsts, ko īsteno jaunā dalībvalstī līdz pievienošanās dienai un kas joprojām ir piemērojams pēc pievienošanās dienas: a) atbalsts, kas īstenots līdz 1994. gada 10. decembrim; b) atbalsts, ko Komisija pārbaudījusi un kas ir iekļauts Pievienošanās līgumam pievienotajā sarakstā; c) atbalsts, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru. Jebkuri pasākumi, kas joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās dienas un kuri ir valsts atbalsts un neietilpst nevienā no šīm trim kategorijām, pievienojoties tiek uzskatīti par jaunu atbalstu; tāpēc Komisijai ir visas pilnvaras aizliegt šo pasākumu piemērošanu un likt atgūt visas pēc pievienošanās nelikumīgi samaksātās summas. Šāda valsts atbalsta noteikumu piemērošana turpmākai ietekmei, ko rada pasākumi, kas joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās, neietver EK valsts atbalsta noteikumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, un jebkurā gadījumā to regulē Pievienošanās akts. |
| --- | --- |

(12)

IV.3. pielikuma 1. punktā ir noteikts, ka pievienošanās brīdī par esošu atbalstu ir jāuzskata turpmāk minētās atbalsta shēmas un individuālais atbalsts, ko īsteno jaunā dalībvalstī līdz pievienošanās dienai un kas joprojām ir piemērojams pēc pievienošanās dienas: a) atbalsts, kas īstenots līdz 1994. gada 10. decembrim; b) atbalsts, ko Komisija pārbaudījusi un kas ir iekļauts Pievienošanās līgumam pievienotajā sarakstā; c) atbalsts, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru. Jebkuri pasākumi, kas joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās dienas un kuri ir valsts atbalsts un neietilpst nevienā no šīm trim kategorijām, pievienojoties tiek uzskatīti par jaunu atbalstu; tāpēc Komisijai ir visas pilnvaras aizliegt šo pasākumu piemērošanu un likt atgūt visas pēc pievienošanās nelikumīgi samaksātās summas. Šāda valsts atbalsta noteikumu piemērošana turpmākai ietekmei, ko rada pasākumi, kas joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās, neietver EK valsts atbalsta noteikumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, un jebkurā gadījumā to regulē Pievienošanās akts.

| (13) | Komisija uzskata, ka lai pasākumu varētu piemērot pēc pievienošanās, ir jāparāda, ka tas spēj dot papildu labumu, kāds nebija zināms vai nebija precīzi zināms laikā, kad atbalstu piešķīra. Tomēr Komisijas pārskatīšanas tiesības saskaņā ar starpposma mehānismu nevar piemērot attiecībā uz atbalstu, kas pilnībā un bez nosacījumiem piešķirts attiecīgajā apjomā pirms pievienošanās. Šajā sakarā būtiskais faktors ir juridiski saistošais akts, ar kuru kompetentās valstu iestādes atbalstu piešķīrušas. Atsevišķus pasākumus uzskata par piemērojamiem pēc pievienošanās, ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti nav zināma atbalsta piešķiršanas dienā un vēl joprojām nav zināma pievienošanās dienā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka lai pasākumu varētu piemērot pēc pievienošanās, ir jāparāda, ka tas spēj dot papildu labumu, kāds nebija zināms vai nebija precīzi zināms laikā, kad atbalstu piešķīra. Tomēr Komisijas pārskatīšanas tiesības saskaņā ar starpposma mehānismu nevar piemērot attiecībā uz atbalstu, kas pilnībā un bez nosacījumiem piešķirts attiecīgajā apjomā pirms pievienošanās. Šajā sakarā būtiskais faktors ir juridiski saistošais akts, ar kuru kompetentās valstu iestādes atbalstu piešķīrušas. Atsevišķus pasākumus uzskata par piemērojamiem pēc pievienošanās, ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti nav zināma atbalsta piešķiršanas dienā un vēl joprojām nav zināma pievienošanās dienā.

| (14) | Kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru, attiecībā uz garantijām un saistībām sniegt kompensāciju, lai pasākumu uzskatītu par tādu, kas vairs nav piemērojams pēc pievienošanās, ir jābūt spēkā šādiem nosacījumiem:






  a) | riskiem jābūt precīzi noteiktiem un ietvertiem pilnīgā sarakstā, kas noslēgts pievienošanās dienā; |
| --- | --- | --- |

(14)

Kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru, attiecībā uz garantijām un saistībām sniegt kompensāciju, lai pasākumu uzskatītu par tādu, kas vairs nav piemērojams pēc pievienošanās, ir jābūt spēkā šādiem nosacījumiem:

a)

riskiem jābūt precīzi noteiktiem un ietvertiem pilnīgā sarakstā, kas noslēgts pievienošanās dienā;

| b) | maksājamām summām jābūt ierobežotām; |
| --- | --- |

b)

maksājamām summām jābūt ierobežotām;

| c) | tiesvedībai jāattiecas uz gadījumiem, kas ir notikuši jau līdz kompensācijas saistību sniegšanas dienai, nevis uz gadījumiem nākotnē. |
| --- | --- |

c)

tiesvedībai jāattiecas uz gadījumiem, kas ir notikuši jau līdz kompensācijas saistību sniegšanas dienai, nevis uz gadījumiem nākotnē.

V.   LĒMUMS UZSĀKT FORMĀLU IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

| (15) | Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņojumu, Komisija izvērtēja pasākumus saskaņā ar EK valsts atbalsta noteikumiem un secināja, ka lielāko daļu pasākumu nevar uzskatīt par starpposma mehānisma pasākumiem. Tas bija tāpēc, ka šie pasākumi neparedzēja nekādu turpmāku finansiālu ietekmi uz Ungāriju pēc pievienošanās dienas un tādējādi netika uzskatīti par piemērojamiem pēc pievienošanās (5). |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņojumu, Komisija izvērtēja pasākumus saskaņā ar EK valsts atbalsta noteikumiem un secināja, ka lielāko daļu pasākumu nevar uzskatīt par starpposma mehānisma pasākumiem. Tas bija tāpēc, ka šie pasākumi neparedzēja nekādu turpmāku finansiālu ietekmi uz Ungāriju pēc pievienošanās dienas un tādējādi netika uzskatīti par piemērojamiem pēc pievienošanās (5).

| (16) | Tomēr 2004. gada 20. oktobrī Komisija sāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar vienu no norādītajiem pasākumiem – saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka kompensācija ir piemērojama pēc pievienošanās. Komisija uzskatīja, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, un tai bija nopietnas šaubas par pasākuma saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr 2004. gada 20. oktobrī Komisija sāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar vienu no norādītajiem pasākumiem – saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka kompensācija ir piemērojama pēc pievienošanās. Komisija uzskatīja, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, un tai bija nopietnas šaubas par pasākuma saderību ar kopējo tirgu.

VI.   APSVĒRUMI, KURUS SAŅĒMA PĒC FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS

1.   Ungārijas apsvērumi

| (17) | Ungārijas iestādes uzskata, ka saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem ir pasākums (nevis atbalsts), kas nav piemērojams pēc pievienošanās. Tās apgalvo, ka šis pasākums atbilst trim nosacījumiem, saskaņa ar kuriem to vairs nevar uzskatīt par piemērojamu pēc pievienošanās 52. punkta nozīmē Komisijas lēmumā uzsākt procedūru. |
| --- | --- |

(17)

Ungārijas iestādes uzskata, ka saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem ir pasākums (nevis atbalsts), kas nav piemērojams pēc pievienošanās. Tās apgalvo, ka šis pasākums atbilst trim nosacījumiem, saskaņa ar kuriem to vairs nevar uzskatīt par piemērojamu pēc pievienošanās 52. punkta nozīmē Komisijas lēmumā uzsākt procedūru.

| (18) | Tās uzskata, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, jo tieši to nosaka tā jēdziens – saistības sniegt kompensāciju, proti, tas ir parasts komerciāls termins pārdošanas un pirkšanas līgumā, kas noslēgts atklātā un taisnīgā konkursa procedūrā. Tirgus cena, kas samaksāta Postabank, nepieļauj atbalstu. |
| --- | --- |

(18)

Tās uzskata, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, jo tieši to nosaka tā jēdziens – saistības sniegt kompensāciju, proti, tas ir parasts komerciāls termins pārdošanas un pirkšanas līgumā, kas noslēgts atklātā un taisnīgā konkursa procedūrā. Tirgus cena, kas samaksāta Postabank, nepieļauj atbalstu.

| (19) | Tās arī apgalvo, ka Komisija neņēma vērā to, ka Postabank tika pārdota pēc atklātas, nediskriminējošas un beznosacījumu konkursa procedūras. |
| --- | --- |

(19)

Tās arī apgalvo, ka Komisija neņēma vērā to, ka Postabank tika pārdota pēc atklātas, nediskriminējošas un beznosacījumu konkursa procedūras.

| (20) | Papildus tās norāda, ka Postabank pārstrukturēšana un privatizācija ir divi pilnīgi atsevišķi notikumi nevis viena nedalāma “pakete”, kā teikts Komisijas analīzē, ar kuru pēc šā notikuma tika vērtēti pirms privatizācijas īstenotie pasākumi. Postabank privatizācija neietilpst pārstrukturēšanas procesā, jo Banka līdz tam laikam bija atguvusi dzīvotspēju. Tāpēc šis pasākums neietilpst intervences pasākumu virknē, un nepieciešamība pēc tā radās tikai privatizācijas procesā. Novērtēt pārstrukturēšanu un privatizāciju kā piederīgas vienai paketei neietilpst arī Komisijas jurisdikcijā, jo, kā Komisija pati apstiprina lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru, vairums šīs “paketes” elementu nav piemērojami pēc pievienošanās, kas nozīmē, ka Komisija tos nepārbauda. |
| --- | --- |

(20)

Papildus tās norāda, ka Postabank pārstrukturēšana un privatizācija ir divi pilnīgi atsevišķi notikumi nevis viena nedalāma “pakete”, kā teikts Komisijas analīzē, ar kuru pēc šā notikuma tika vērtēti pirms privatizācijas īstenotie pasākumi. Postabank privatizācija neietilpst pārstrukturēšanas procesā, jo Banka līdz tam laikam bija atguvusi dzīvotspēju. Tāpēc šis pasākums neietilpst intervences pasākumu virknē, un nepieciešamība pēc tā radās tikai privatizācijas procesā. Novērtēt pārstrukturēšanu un privatizāciju kā piederīgas vienai paketei neietilpst arī Komisijas jurisdikcijā, jo, kā Komisija pati apstiprina lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru, vairums šīs “paketes” elementu nav piemērojami pēc pievienošanās, kas nozīmē, ka Komisija tos nepārbauda.

| (21) | Ungārijas iestādes papildus norāda, ka šis pasākums pats par sevi nekropļo konkurenci, jo privatizācijas gaitā tika samaksāta tirgus cena, kas iekļāva saistību sniegt kompensāciju Erste Bank vērtību. Šis pasākums ļāva turpināt Postabank privatizāciju. |
| --- | --- |

(21)

Ungārijas iestādes papildus norāda, ka šis pasākums pats par sevi nekropļo konkurenci, jo privatizācijas gaitā tika samaksāta tirgus cena, kas iekļāva saistību sniegt kompensāciju Erste Bank vērtību. Šis pasākums ļāva turpināt Postabank privatizāciju.

| (22) | Ungārijas iestādes paskaidroja, ka nepieciešamība pēc šā pasākuma kļuva skaidra privatizācijas procesā, jo neviens pretendents nevēlējās pirkt Postabank bez iespējas saņemt kompensāciju. Tāpēc tas kļuva par obligātu nosacījumu, lai privatizācija vispār varētu notikt. Ungārijas iestādes apgalvo, ka iespējamie pircēji, vērtējot uzņēmumu, nevarēja pilnībā izvērtēt tiesāšanās risku, kuru radīja Postabank satraucošā pagātne, un tā ir tipiska nevienlīdzīgas informācijas sniegšanas problēma. Valsts kā pārdevēja pirms privatizācijas veica plašu tiesāšanās riska novērtējumu. Jauni prasījumi netika konstatēti, un bija skaidri zināms, ka jebkurš šāds prasījums būtu nācis gaismā pirms privatizācijas procesa, jo dažādas revīzijas un pārbaudes Bankā veica kopš 1998. gada. |
| --- | --- |

(22)

Ungārijas iestādes paskaidroja, ka nepieciešamība pēc šā pasākuma kļuva skaidra privatizācijas procesā, jo neviens pretendents nevēlējās pirkt Postabank bez iespējas saņemt kompensāciju. Tāpēc tas kļuva par obligātu nosacījumu, lai privatizācija vispār varētu notikt. Ungārijas iestādes apgalvo, ka iespējamie pircēji, vērtējot uzņēmumu, nevarēja pilnībā izvērtēt tiesāšanās risku, kuru radīja Postabank satraucošā pagātne, un tā ir tipiska nevienlīdzīgas informācijas sniegšanas problēma. Valsts kā pārdevēja pirms privatizācijas veica plašu tiesāšanās riska novērtējumu. Jauni prasījumi netika konstatēti, un bija skaidri zināms, ka jebkurš šāds prasījums būtu nācis gaismā pirms privatizācijas procesa, jo dažādas revīzijas un pārbaudes Bankā veica kopš 1998. gada.

| (23) | Attiecībā uz tiesāšanās prasījumiem pārdošanas un pirkšanas līguma darbības laikā risks noteiktā veidā tika sadalīts starp Ungārijas valsti kā pārdevēju un Erste Bank kā pircēju, un saskaņā ar to pircējs pārņēma visas iespējamās saistības attiecībā uz gaidāmo tiesvedību, savukārt potenciālos un nezināmos tiesāšanās prasījumus tas daļēji uzņēmās ierobežotā apmērā (nezināmiem prasījumiem – 10 % no pirmajiem desmit miljardiem forintu un potenciāliem prasījumiem – 50 % no pirmajiem četriem miljardiem forintu no bankas kopējām attiecīgajām saistībām). Piedāvājot riska dalīšanas mehānismu, valsts nolūks bija raidīt iedrošinošu signālu pretendentiem, proti, ka pārdevējs ir pārliecināts, ka valsts šā darījuma rezultātā necietīs finansiālus zaudējumus, un tādējādi tiktu stiprināta pretendentu vēlme piešķirt Bankai augstāku vērtību. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz tiesāšanās prasījumiem pārdošanas un pirkšanas līguma darbības laikā risks noteiktā veidā tika sadalīts starp Ungārijas valsti kā pārdevēju un Erste Bank kā pircēju, un saskaņā ar to pircējs pārņēma visas iespējamās saistības attiecībā uz gaidāmo tiesvedību, savukārt potenciālos un nezināmos tiesāšanās prasījumus tas daļēji uzņēmās ierobežotā apmērā (nezināmiem prasījumiem – 10 % no pirmajiem desmit miljardiem forintu un potenciāliem prasījumiem – 50 % no pirmajiem četriem miljardiem forintu no bankas kopējām attiecīgajām saistībām). Piedāvājot riska dalīšanas mehānismu, valsts nolūks bija raidīt iedrošinošu signālu pretendentiem, proti, ka pārdevējs ir pārliecināts, ka valsts šā darījuma rezultātā necietīs finansiālus zaudējumus, un tādējādi tiktu stiprināta pretendentu vēlme piešķirt Bankai augstāku vērtību.

| (24) | Valsts padomnieks privatizācijas jautājumos prognozēja, ka nezināmo prasījumu radītās potenciālās saistības labākajā gadījumā būs nulle forintu, bet sliktākajā gadījumā – pieci miljardi forintu. Kopējā prognozētā visas tiesvedības (potenciālās un nezināmās) teorētiskā ietekme sliktākā gadījumā bija ievērojami zemāka nekā starpība starp pārdošanas cenu 101 miljarda forintu apmērā un peļņu, ko sākotnēji valsts paredzēja pirms privatizācijas. Šī summa bija arī ievērojami zemāka nekā starpība starp pārdošanas cenu un augstāko indikatīvo saņemto piedāvājumu (6). Tāpēc Ungārijas iestādes uzskata, ka, uzņemoties saistības sniegt kompensāciju, valsts varēja paaugstināt pārdošanas vērtību un ka valsts rīkojās pilnīgi atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(24)

Valsts padomnieks privatizācijas jautājumos prognozēja, ka nezināmo prasījumu radītās potenciālās saistības labākajā gadījumā būs nulle forintu, bet sliktākajā gadījumā – pieci miljardi forintu. Kopējā prognozētā visas tiesvedības (potenciālās un nezināmās) teorētiskā ietekme sliktākā gadījumā bija ievērojami zemāka nekā starpība starp pārdošanas cenu 101 miljarda forintu apmērā un peļņu, ko sākotnēji valsts paredzēja pirms privatizācijas. Šī summa bija arī ievērojami zemāka nekā starpība starp pārdošanas cenu un augstāko indikatīvo saņemto piedāvājumu (6). Tāpēc Ungārijas iestādes uzskata, ka, uzņemoties saistības sniegt kompensāciju, valsts varēja paaugstināt pārdošanas vērtību un ka valsts rīkojās pilnīgi atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (25) | Ungārijas iestādes papildus norāda, ka glābšanas un pārstrukturēšanas analīze ir nevajadzīga, jo šis pasākumus nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(25)

Ungārijas iestādes papildus norāda, ka glābšanas un pārstrukturēšanas analīze ir nevajadzīga, jo šis pasākumus nav valsts atbalsts.

| (26) | Lēmumā uzsākt procedūru Komisija norādīja, ka starp Postabank un Magyar Posta (Ungārijas Pasts) 2002. gada decembrī noslēgtais stratēģiskais sadarbības nolīgums pastiprina Postabank konkurētspēju Ungārijas tirgū un dod tam priekšrocību, piešķirot ekskluzīvas tiesības kopīgi izstrādātu jaunu produktu pārdošanai pa pastu. Ungārijas iestādes apgalvo, ka Komisija nepareizi interpretē attiecības starp Magyar Posta un Postabank. Tās norāda, ka Stratēģiskais sadarbības nolīgums ir pilnībā komerciāls nolīgums un nepiešķir nevienai pusei nekāda veida ekskluzīvas vispārīgas tiesības. |
| --- | --- |

(26)

Lēmumā uzsākt procedūru Komisija norādīja, ka starp Postabank un Magyar Posta (Ungārijas Pasts) 2002. gada decembrī noslēgtais stratēģiskais sadarbības nolīgums pastiprina Postabank konkurētspēju Ungārijas tirgū un dod tam priekšrocību, piešķirot ekskluzīvas tiesības kopīgi izstrādātu jaunu produktu pārdošanai pa pastu. Ungārijas iestādes apgalvo, ka Komisija nepareizi interpretē attiecības starp Magyar Posta un Postabank. Tās norāda, ka Stratēģiskais sadarbības nolīgums ir pilnībā komerciāls nolīgums un nepiešķir nevienai pusei nekāda veida ekskluzīvas vispārīgas tiesības.

| (27) | Ja šis pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Ungārija nepiekrīt Komisijas paustajām šaubām (skatīt 135.–138. punktu lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru) attiecībā uz Eiropas Nolīguma 45. panta 2. punkta piemērošanu šajā lietā, lai pamatotu pasākumus, kuri piešķirti Postabank. Ungārijas iestādes apgalvo, ka Komisijai ir jāņem vērā tas, ka tad, kad tika veikti vērtējamie pasākumi, Ungārija vēl nebija ES dalībvalsts. Tās norāda, ka Ungārijas valdība nebūtu varējusi ļaut Postabank bankrotēt 1998. gadā – laikā, kad Postabank piedzīvoja vislielākās grūtības un Ungārijas tirgus nebija stabils. Postabank bankrots, ņemot vērā tās izmērus, būtu varējis izraisīt lielu finanšu krīzi. |
| --- | --- |

(27)

Ja šis pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Ungārija nepiekrīt Komisijas paustajām šaubām (skatīt 135.–138. punktu lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru) attiecībā uz Eiropas Nolīguma 45. panta 2. punkta piemērošanu šajā lietā, lai pamatotu pasākumus, kuri piešķirti Postabank. Ungārijas iestādes apgalvo, ka Komisijai ir jāņem vērā tas, ka tad, kad tika veikti vērtējamie pasākumi, Ungārija vēl nebija ES dalībvalsts. Tās norāda, ka Ungārijas valdība nebūtu varējusi ļaut Postabank bankrotēt 1998. gadā – laikā, kad Postabank piedzīvoja vislielākās grūtības un Ungārijas tirgus nebija stabils. Postabank bankrots, ņemot vērā tās izmērus, būtu varējis izraisīt lielu finanšu krīzi.

2.   Erste Bank apsvērumi

| (28) | Erste Bank iesniedza argumentus, kas bija līdzīgi Ungārijas iestāžu iesniegtajiem argumentiem. Erste Bank nepiekrīt Komisijas secinājumiem, ka šis pasākums ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(28)

Erste Bank iesniedza argumentus, kas bija līdzīgi Ungārijas iestāžu iesniegtajiem argumentiem. Erste Bank nepiekrīt Komisijas secinājumiem, ka šis pasākums ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (29) | Erste Bank arī apšauba apgalvojumu, ka pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās. Tā norāda, ka pasākums ir ierobežots darbības, apjoma un ilguma ziņā. Visi iespējamie prasījumi tika skaidri noteikti pirms pievienošanās, tāpēc pēc pievienošanās nevarēja rasties nekāda veida jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(29)

Erste Bank arī apšauba apgalvojumu, ka pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās. Tā norāda, ka pasākums ir ierobežots darbības, apjoma un ilguma ziņā. Visi iespējamie prasījumi tika skaidri noteikti pirms pievienošanās, tāpēc pēc pievienošanās nevarēja rasties nekāda veida jauns atbalsts.

| (30) | Turklāt tā apgalvo, ka pasākums neparedz komerciālu priekšrocību un nekropļo konkurenci, jo tas ir vienkāršs standarta tirgus nosacījums akciju pirkuma līgumā īpašu risku novēršanai un par to vienojās taisnīgā konkursa procedūrā, kas nodrošina, ka tirgus cena tika maksāta par saistībām sniegt kompensāciju un tāpēc tā neietvēra nevienu atbalsta elementu. Pamatojoties uz tiesu praksi saistībā ar privatizācijām, kas notikušas atklātās, nediskriminējošās, taisnīgās un pārredzamās konkursa procedūrās, Erste Bank apgalvoja, ka tā likumīgi uzskatīja, ka Postabank pārdošana neietver nekādu valsts atbalsta piešķiršanu tai. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt tā apgalvo, ka pasākums neparedz komerciālu priekšrocību un nekropļo konkurenci, jo tas ir vienkāršs standarta tirgus nosacījums akciju pirkuma līgumā īpašu risku novēršanai un par to vienojās taisnīgā konkursa procedūrā, kas nodrošina, ka tirgus cena tika maksāta par saistībām sniegt kompensāciju un tāpēc tā neietvēra nevienu atbalsta elementu. Pamatojoties uz tiesu praksi saistībā ar privatizācijām, kas notikušas atklātās, nediskriminējošās, taisnīgās un pārredzamās konkursa procedūrās, Erste Bank apgalvoja, ka tā likumīgi uzskatīja, ka Postabank pārdošana neietver nekādu valsts atbalsta piešķiršanu tai.

| (31) | Turklāt pretstatā garantijai, kas var būt juridisks pienākums pats par sevi, šis pasākums pēc būtības ietver saistības sniegt kompensāciju, ko nevar uzskatīt par atsevišķu pasākumu, jo tas vienmēr ir cieši saistīts ar konkrētu pirkuma līgumu. Saistības sniegt kompensāciju palīdz aizsargāt to aktīvu vērtību, kuri tiek nodoti pārdošanas laikā, pret riskiem, kas rodas laikā pirms pārdošanas. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt pretstatā garantijai, kas var būt juridisks pienākums pats par sevi, šis pasākums pēc būtības ietver saistības sniegt kompensāciju, ko nevar uzskatīt par atsevišķu pasākumu, jo tas vienmēr ir cieši saistīts ar konkrētu pirkuma līgumu. Saistības sniegt kompensāciju palīdz aizsargāt to aktīvu vērtību, kuri tiek nodoti pārdošanas laikā, pret riskiem, kas rodas laikā pirms pārdošanas.

| (32) | Erste Bank arī apgalvo, ka šis pasākums ir jāvērtē atsevišķi no iepriekšējiem pasākumiem un ka privāto ieguldītāju pārbaudes analīzi, ko veica Komisija, nedrīkst aplūkot kopā ar Postabank pārstrukturēšanas pasākumiem, kas veikti pirms pievienošanās, un tās privatizāciju. Šis pasākums nav pārstrukturēšanas pasākums, bet gan saistības sniegt kompensāciju, kuras ir cieši saistītas ar akciju pirkuma līgumu, kas neietilpst pārstrukturēšanas procesā. Postabank bija dzīvotspējīga tās privatizācijas laikā. Otrkārt, Komisijai nebija tiesību pārbaudīt iepriekšējos pārstrukturēšanas pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās. Komisijas pieeja aplūkot kopā pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās, un saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem norāda, ka tā 1998.–2002. gada pasākumus uzskata par atbalstu, lai gan tai nav tiesību tos pārbaudīt. |
| --- | --- |

(32)

Erste Bank arī apgalvo, ka šis pasākums ir jāvērtē atsevišķi no iepriekšējiem pasākumiem un ka privāto ieguldītāju pārbaudes analīzi, ko veica Komisija, nedrīkst aplūkot kopā ar Postabank pārstrukturēšanas pasākumiem, kas veikti pirms pievienošanās, un tās privatizāciju. Šis pasākums nav pārstrukturēšanas pasākums, bet gan saistības sniegt kompensāciju, kuras ir cieši saistītas ar akciju pirkuma līgumu, kas neietilpst pārstrukturēšanas procesā. Postabank bija dzīvotspējīga tās privatizācijas laikā. Otrkārt, Komisijai nebija tiesību pārbaudīt iepriekšējos pārstrukturēšanas pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās. Komisijas pieeja aplūkot kopā pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās, un saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem norāda, ka tā 1998.–2002. gada pasākumus uzskata par atbalstu, lai gan tai nav tiesību tos pārbaudīt.

| (33) | Erste Bank arī kā papildu argumentu norāda, ka Komisijas privāto ieguldītāju pārbaudes analīze ir katrā ziņā nepilnīga, jo tajā nav pārbaudītas likvidācijas izmaksas un attiecīgie Ungārijas banku noteikumi, kuri nepieļauj likvidāciju. |
| --- | --- |

(33)

Erste Bank arī kā papildu argumentu norāda, ka Komisijas privāto ieguldītāju pārbaudes analīze ir katrā ziņā nepilnīga, jo tajā nav pārbaudītas likvidācijas izmaksas un attiecīgie Ungārijas banku noteikumi, kuri nepieļauj likvidāciju.

| (34) | Erste Bank uzskata – tā kā pasākums nav atbalsts un nav piemērojams pēc pievienošanās, nav nepieciešamības veikt saderības novērtējumu. Tā arī apgalvo, ka saderības novērtējums ir balstīts uz kļūdainu pieņēmumu, ka pasākums ir pārstrukturēšanas pasākums, nevis privatizācijas elements. |
| --- | --- |

(34)

Erste Bank uzskata – tā kā pasākums nav atbalsts un nav piemērojams pēc pievienošanās, nav nepieciešamības veikt saderības novērtējumu. Tā arī apgalvo, ka saderības novērtējums ir balstīts uz kļūdainu pieņēmumu, ka pasākums ir pārstrukturēšanas pasākums, nevis privatizācijas elements.

| (35) | Turklāt Erste Bank piekrīt, ka šis pasākums nekropļo konkurenci un nepiešķir komerciālu priekšrocību, jo tas radās taisnīgas konkursa procedūras ceļā, kurā Postabank tika pārdota par tirgus cenu. Katrā ziņā saskaņā ar tiesu praksi jebkuras priekšrocības labums tiktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam. Tāpēc nebija nekādas selektīvas komerciālas priekšrocības par labu Erste Bank (attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem vai citos gadījumos), jo valsts būtu bijusi gatava pārdot Postabank jebkuram uzņēmumam, kas būtu piedāvājis visaugstāko cenu. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Erste Bank piekrīt, ka šis pasākums nekropļo konkurenci un nepiešķir komerciālu priekšrocību, jo tas radās taisnīgas konkursa procedūras ceļā, kurā Postabank tika pārdota par tirgus cenu. Katrā ziņā saskaņā ar tiesu praksi jebkuras priekšrocības labums tiktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam. Tāpēc nebija nekādas selektīvas komerciālas priekšrocības par labu Erste Bank (attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem vai citos gadījumos), jo valsts būtu bijusi gatava pārdot Postabank jebkuram uzņēmumam, kas būtu piedāvājis visaugstāko cenu.

| (36) | Erste Bank norāda, ka Komisija nenosaka juridisko pamatu piemērojamības pārbaudei un ka, lai parādītu, ka Komisijai ir tiesības pārbaudīt pasākumu saskaņā ar 88. panta 2. punktu, būtu jāpierāda, ka pasākums bija jauns atbalsts Pievienošanās akta IV.3. pielikuma nozīmē. Tā arī norāda, ka Ungārija nebija ES dalībvalsts laikā, kad pasākumi tika paredzēti, un tāpēc tos tieši neietekmēja EK līguma 87. panta 1. punkts. Komisija nevar piemērot valsts atbalsta noteikumus situācijām, kas ir skaidri noteiktas pirms pievienošanās, piemēram, Postabank akciju pirkuma līguma gadījumā, kas ir juridiski saistošs akts, jo tas būtu pretrunā principam par atpakaļejoša spēka nepiemērošanu. Privatizācijas laikā ne Ungārija, ne Erste Bank nezināja par prasībām, ka ir precīzi jādefinē riski, lai saistības sniegt kompensāciju neuzskatītu par piemērojamām pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(36)

Erste Bank norāda, ka Komisija nenosaka juridisko pamatu piemērojamības pārbaudei un ka, lai parādītu, ka Komisijai ir tiesības pārbaudīt pasākumu saskaņā ar 88. panta 2. punktu, būtu jāpierāda, ka pasākums bija jauns atbalsts Pievienošanās akta IV.3. pielikuma nozīmē. Tā arī norāda, ka Ungārija nebija ES dalībvalsts laikā, kad pasākumi tika paredzēti, un tāpēc tos tieši neietekmēja EK līguma 87. panta 1. punkts. Komisija nevar piemērot valsts atbalsta noteikumus situācijām, kas ir skaidri noteiktas pirms pievienošanās, piemēram, Postabank akciju pirkuma līguma gadījumā, kas ir juridiski saistošs akts, jo tas būtu pretrunā principam par atpakaļejoša spēka nepiemērošanu. Privatizācijas laikā ne Ungārija, ne Erste Bank nezināja par prasībām, ka ir precīzi jādefinē riski, lai saistības sniegt kompensāciju neuzskatītu par piemērojamām pēc pievienošanās.

VII.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Piemērojamība pēc pievienošanās

| (37) | Kā izskaidrots iepriekš, kā arī lēmumā uzsākt procedūru, Komisijas novērtējumā vispirms ir pārbaudīts, vai pasākums, par ko uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, t. i., saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, ir piemērojams pēc pievienošanās saskaņā ar 14. punktā noteiktajiem kritērijiem. Jautājums par atbalsta “piemērojamību pēc pievienošanās” atšķiras no jautājuma par to, vai pasākums ir uzskatāms par atbalstu (jebkurā konkrētajā brīdī), un uz to attiecas skaidri kritēriji. |
| --- | --- |

(37)

Kā izskaidrots iepriekš, kā arī lēmumā uzsākt procedūru, Komisijas novērtējumā vispirms ir pārbaudīts, vai pasākums, par ko uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, t. i., saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, ir piemērojams pēc pievienošanās saskaņā ar 14. punktā noteiktajiem kritērijiem. Jautājums par atbalsta “piemērojamību pēc pievienošanās” atšķiras no jautājuma par to, vai pasākums ir uzskatāms par atbalstu (jebkurā konkrētajā brīdī), un uz to attiecas skaidri kritēriji.

| (38) | Neatsaucamais vienpusējais paziņojums, ko 2004. gada 29. aprīlī parakstīja Postabank pircējs Erste Bank, paredz vispārēju maksimālo robežu 200 miljardu forintu apmērā un šaurāku riska definīciju Ungārijas saistībām pret pircēju, kā noteikts akciju pirkuma līgumā. |
| --- | --- |

(38)

Neatsaucamais vienpusējais paziņojums, ko 2004. gada 29. aprīlī parakstīja Postabank pircējs Erste Bank, paredz vispārēju maksimālo robežu 200 miljardu forintu apmērā un šaurāku riska definīciju Ungārijas saistībām pret pircēju, kā noteikts akciju pirkuma līgumā.

| (39) | Tomēr, neraugoties uz to, ka ir noteikta vispārēja maksimālā robeža un pasākuma darbības jomas sašaurināšana, Komisija norāda, ka saistības sniegt kompensāciju, kuras Ungārijas valdība uzņemas, lai atvieglotu Postabank pārdošanu, netika precīzi noteiktas un neietvēra visaptverošu un saistošu sarakstu, kas būtu pabeigts līdz pievienošanās dienai. Gluži pretēji – pasākums attiecas uz kompensācijām ar plašu darbības jomu, tas nav precīzi noteikts un tam ir augsta maksimālā robeža, kas turklāt tika ieviesta vēlāk. Tāpēc pasākums rada potenciālu nenoteiktam skaitam turpmāku prasījumu, neaprobežojoties vien ar to, kas tika skaidri noteikts līdz pievienošanās brīdim, un tas ir pretstatā tam, ko apgalvo Ungārijas iestādes un Erste Bank. |
| --- | --- |

(39)

Tomēr, neraugoties uz to, ka ir noteikta vispārēja maksimālā robeža un pasākuma darbības jomas sašaurināšana, Komisija norāda, ka saistības sniegt kompensāciju, kuras Ungārijas valdība uzņemas, lai atvieglotu Postabank pārdošanu, netika precīzi noteiktas un neietvēra visaptverošu un saistošu sarakstu, kas būtu pabeigts līdz pievienošanās dienai. Gluži pretēji – pasākums attiecas uz kompensācijām ar plašu darbības jomu, tas nav precīzi noteikts un tam ir augsta maksimālā robeža, kas turklāt tika ieviesta vēlāk. Tāpēc pasākums rada potenciālu nenoteiktam skaitam turpmāku prasījumu, neaprobežojoties vien ar to, kas tika skaidri noteikts līdz pievienošanās brīdim, un tas ir pretstatā tam, ko apgalvo Ungārijas iestādes un Erste Bank.

| (40) | Komisija uzskata, ka maksimālās robežas noteikšana vien, neuzskaitot konkrētus notikumus, kas var likt pildīt saistības, nesaista kompensācijas maksāšanu pēc pievienošanās ar konkrētiem notikumiem, kuri skaidri un bez nosacījumiem noteikti pirms pievienošanās. Tas ir tiesa, ka valsts finanšu riski ir ierobežoti teorētiski, taču fakti, kas, iespējams, liktu valstij veikt maksājumus, nav skaidri noteikti, kā var skaidri noprast no paša saistību nosaukuma, proti, ka kompensācijas tiek maksātas nezināmiem prasījumiem. Tādējādi ierobežojums ir tikai šķietams, jo darbības joma un konkrētās summas, kas var būt jāmaksā pēc pievienošanās, var atšķirties atkarībā no kritērijiem, kuri izskaidroti tikai vispārīgi. |
| --- | --- |

(40)

Komisija uzskata, ka maksimālās robežas noteikšana vien, neuzskaitot konkrētus notikumus, kas var likt pildīt saistības, nesaista kompensācijas maksāšanu pēc pievienošanās ar konkrētiem notikumiem, kuri skaidri un bez nosacījumiem noteikti pirms pievienošanās. Tas ir tiesa, ka valsts finanšu riski ir ierobežoti teorētiski, taču fakti, kas, iespējams, liktu valstij veikt maksājumus, nav skaidri noteikti, kā var skaidri noprast no paša saistību nosaukuma, proti, ka kompensācijas tiek maksātas nezināmiem prasījumiem. Tādējādi ierobežojums ir tikai šķietams, jo darbības joma un konkrētās summas, kas var būt jāmaksā pēc pievienošanās, var atšķirties atkarībā no kritērijiem, kuri izskaidroti tikai vispārīgi.

| (41) | Tāpēc konkrētais pasākums ir uzskatāms par piemērojamu pēc pievienošanās ar diviem izņēmumiem. Pēc iestāžu sniegtajiem skaidrojumiem Komisija ir secinājusi, ka ir divi elementi, kas atbilst kritērijiem, kuri ļauj to neuzskatīt par piemērojamu pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc konkrētais pasākums ir uzskatāms par piemērojamu pēc pievienošanās ar diviem izņēmumiem. Pēc iestāžu sniegtajiem skaidrojumiem Komisija ir secinājusi, ka ir divi elementi, kas atbilst kritērijiem, kuri ļauj to neuzskatīt par piemērojamu pēc pievienošanās.

| (42) | Šie divi elementi ir saistīti ar iespējamiem Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társaság un/vai Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság prasījumiem (vai viņu cesionāru vai tiesību pārņēmēju prasījumiem) pret Postabank vai jebkuru citu svarīgu meitasuzņēmumu saistībā ar revīzijas sagatavošanu Postabank vai jebkurā citā svarīgā meitasuzņēmumā laikā līdz 2000. gadam ar kopējo finanšu līdzekļu ierobežojumu 200 miljardu forintu apmērā (ietverts Erste Bank2004. gada 29. aprīļa vienpusējā paziņojuma sadaļā “Riska definīcija O”). |
| --- | --- |

(42)

Šie divi elementi ir saistīti ar iespējamiem Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társaság un/vai Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság prasījumiem (vai viņu cesionāru vai tiesību pārņēmēju prasījumiem) pret Postabank vai jebkuru citu svarīgu meitasuzņēmumu saistībā ar revīzijas sagatavošanu Postabank vai jebkurā citā svarīgā meitasuzņēmumā laikā līdz 2000. gadam ar kopējo finanšu līdzekļu ierobežojumu 200 miljardu forintu apmērā (ietverts Erste Bank2004. gada 29. aprīļa vienpusējā paziņojuma sadaļā “Riska definīcija O”).

| (43) | Komisija norāda, ka šie divi uzņēmumi jau ir informējuši Erste Bank, ka tie iesniegs prasījumu pret Erste Bank par zaudējumiem atkarībā no iznākuma notiekošajā tiesvedībā, kuru Ungārijas valsts sāka pret Postabank revidentiem saistībā ar Bankas revīziju. Šajā posmā šie prasījumi ir potenciāli prasījumi. Turklāt Arthur Andersen mēģināja panākt, ka Erste Bank sedz tiesas izdevumus, kas radušies saistībā ar Ungārijas valsts ierosināto tiesas prāvu. |
| --- | --- |

(43)

Komisija norāda, ka šie divi uzņēmumi jau ir informējuši Erste Bank, ka tie iesniegs prasījumu pret Erste Bank par zaudējumiem atkarībā no iznākuma notiekošajā tiesvedībā, kuru Ungārijas valsts sāka pret Postabank revidentiem saistībā ar Bankas revīziju. Šajā posmā šie prasījumi ir potenciāli prasījumi. Turklāt Arthur Andersen mēģināja panākt, ka Erste Bank sedz tiesas izdevumus, kas radušies saistībā ar Ungārijas valsts ierosināto tiesas prāvu.

| (44) | Valsts saistības sniegt kompensāciju šiem diviem potenciālajiem prasījumiem atbilst visiem trim iepriekš noteiktajiem kritērijiem, tāpēc tās nevar uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(44)

Valsts saistības sniegt kompensāciju šiem diviem potenciālajiem prasījumiem atbilst visiem trim iepriekš noteiktajiem kritērijiem, tāpēc tās nevar uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās.

| (45) | Erste Bank norāda, ka Komisija nenosaka juridisko pamatu piemērojamības pārbaudei un ka, lai parādītu, ka Komisijai ir tiesības pasākumu pārbaudīt saskaņā ar 88. panta 2. punktu, būtu jāpierāda, ka pasākums bija jauns atbalsts Pievienošanās akta IV.3. pielikuma nozīmē. Tā arī norāda, ka Ungārija nebija ES dalībvalsts laikā, kad pasākumi tika izveidoti, un tāpēc tos tieši neietekmēja EK līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(45)

Erste Bank norāda, ka Komisija nenosaka juridisko pamatu piemērojamības pārbaudei un ka, lai parādītu, ka Komisijai ir tiesības pasākumu pārbaudīt saskaņā ar 88. panta 2. punktu, būtu jāpierāda, ka pasākums bija jauns atbalsts Pievienošanās akta IV.3. pielikuma nozīmē. Tā arī norāda, ka Ungārija nebija ES dalībvalsts laikā, kad pasākumi tika izveidoti, un tāpēc tos tieši neietekmēja EK līguma 87. panta 1. punkts.

| (46) | Pirmkārt, Ungārijas Republikai (tāpat kā citām kandidātvalstīm tajā laikā) jau pirms pievienošanās bija saistības saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, kuros cita starpā tika paziņots, ka jebkāda valsts palīdzība, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp Kopienu un kandidātvalsti, ir neatbilstoša paša Līguma pienācīgai funkcionēšanai (7). Tādēļ Pievienošanās līguma IV.3. pielikumā ir noteiktas trīs kategorijas pasākumiem, kuri ir atbalsts: a) pasākumi, kas īstenoti pirms 1994. gada 10. decembra; b) pasākumi, ko Komisija pārbaudījusi un iekļāvusi Pievienošanās līgumam pievienotajā sarakstā; c) pasākumi, kas apstiprināti saskaņā ar starpposma mehānismu. Nolīgumā izskaidrots, ka visi pasākumi, kas ir piemērojami vēl pēc pievienošanās dienas un kas ir valsts atbalsts un neatbilst pašreizēja atbalsta nosacījumiem, pievienojoties tiks uzskatīti par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, Ungārijas Republikai (tāpat kā citām kandidātvalstīm tajā laikā) jau pirms pievienošanās bija saistības saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, kuros cita starpā tika paziņots, ka jebkāda valsts palīdzība, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp Kopienu un kandidātvalsti, ir neatbilstoša paša Līguma pienācīgai funkcionēšanai (7). Tādēļ Pievienošanās līguma IV.3. pielikumā ir noteiktas trīs kategorijas pasākumiem, kuri ir atbalsts: a) pasākumi, kas īstenoti pirms 1994. gada 10. decembra; b) pasākumi, ko Komisija pārbaudījusi un iekļāvusi Pievienošanās līgumam pievienotajā sarakstā; c) pasākumi, kas apstiprināti saskaņā ar starpposma mehānismu. Nolīgumā izskaidrots, ka visi pasākumi, kas ir piemērojami vēl pēc pievienošanās dienas un kas ir valsts atbalsts un neatbilst pašreizēja atbalsta nosacījumiem, pievienojoties tiks uzskatīti par jaunu atbalstu.

| (47) | Tāpēc, pamatojoties uz šiem primārajiem ES tiesību aktiem, ir skaidrs, ka Komisija ir tiesīga pārskatīt atbalsta pasākumus, kas īstenoti pirms un piemērojami pēc pievienošanās un kas pēc pievienošanās netika uzskatīti par pastāvošu atbalstu. Komisija šādus pasākumus var uzskatīt par “jaunu atbalstu” no 2004. gada 1. maija un tādējādi aizliegt atbalsta piemērošanu pēc šīs dienas, kā arī likt atgūt jebkuras summas, kas nelikumīgi samaksātas pēc pievienošanās, ja tā uzskata, ka šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu. Valsts atbalsta noteikumu piemērošana sekām, ko nākotnē var izraisīt pēc pievienošanās piemērojamie pasākumi, un neatbilstība pašreizējā atbalsta kritērijiem, kā noteikts Pievienošanās Līgumā, neietver EK valsts atbalsta noteikumu atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc, pamatojoties uz šiem primārajiem ES tiesību aktiem, ir skaidrs, ka Komisija ir tiesīga pārskatīt atbalsta pasākumus, kas īstenoti pirms un piemērojami pēc pievienošanās un kas pēc pievienošanās netika uzskatīti par pastāvošu atbalstu. Komisija šādus pasākumus var uzskatīt par “jaunu atbalstu” no 2004. gada 1. maija un tādējādi aizliegt atbalsta piemērošanu pēc šīs dienas, kā arī likt atgūt jebkuras summas, kas nelikumīgi samaksātas pēc pievienošanās, ja tā uzskata, ka šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu. Valsts atbalsta noteikumu piemērošana sekām, ko nākotnē var izraisīt pēc pievienošanās piemērojamie pasākumi, un neatbilstība pašreizējā atbalsta kritērijiem, kā noteikts Pievienošanās Līgumā, neietver EK valsts atbalsta noteikumu atpakaļejošu spēku.

2.   Valsts atbalsta esība

| (48) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko dalībvalstis piešķir vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko dalībvalstis piešķir vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (49) | Postabank privatizācijas laikā Ungārijas valdība (ar ÁPV
   (8) starpniecību) garantēja pircējam kompensāciju, kas ietvēra maksājumu saistības, kuras varētu rasties nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz Postabank laika posmā līdz pieciem gadiem pēc akciju pirkuma līguma noslēgšanas. Citiem vārdiem, šādā veidā Ungārijas valdība atvēlēja valsts naudu tam, lai padarītu iespējamu Postabank pārdošanu. Tāpēc ir skaidrs, ka šis pasākums ietver valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(49)

Postabank privatizācijas laikā Ungārijas valdība (ar ÁPV
   (8) starpniecību) garantēja pircējam kompensāciju, kas ietvēra maksājumu saistības, kuras varētu rasties nezināmiem tiesāšanās prasījumiem attiecībā uz Postabank laika posmā līdz pieciem gadiem pēc akciju pirkuma līguma noslēgšanas. Citiem vārdiem, šādā veidā Ungārijas valdība atvēlēja valsts naudu tam, lai padarītu iespējamu Postabank pārdošanu. Tāpēc ir skaidrs, ka šis pasākums ietver valsts līdzekļus.

| (50) | Kā minēts iepriekš, Ungārijas iestādes un Erste Bank savos apsvērumos par lēmumu uzsākt procedūru apgalvo, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, ņemot vērā to, ka tas ir tipisks komerciāls nosacījums pārdošanas un pirkšanas līgumā, kas noslēgts saskaņā ar atklātu un taisnīgu konkursa procedūru, un ka par Postabank samaksātā tirgus cena izslēdz atbalsta iespējamību. Tās apgalvo, ka Komisijai ir jāpiemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, un neuzskata pašlaik vērtējamo pasākumu par atbalstu, jo ir samaksāta tirgus cena, ņemot vērā attiecībā uz Erste Bank īstenotā pasākuma vērtību. Tās arī norāda, ka Komisijas veikto tirgus ekonomikas ieguldītāja pārbaudes analīzi nedrīkst aplūkot kopā ar pirms pievienošanās īstenotajiem Postabank pārstrukturēšanas pasākumiem un tās privatizāciju, jo šis pasākums nav pārstrukturēšanas pasākums, bet gan akciju pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(50)

Kā minēts iepriekš, Ungārijas iestādes un Erste Bank savos apsvērumos par lēmumu uzsākt procedūru apgalvo, ka šis pasākums nevar būt valsts atbalsts, ņemot vērā to, ka tas ir tipisks komerciāls nosacījums pārdošanas un pirkšanas līgumā, kas noslēgts saskaņā ar atklātu un taisnīgu konkursa procedūru, un ka par Postabank samaksātā tirgus cena izslēdz atbalsta iespējamību. Tās apgalvo, ka Komisijai ir jāpiemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, un neuzskata pašlaik vērtējamo pasākumu par atbalstu, jo ir samaksāta tirgus cena, ņemot vērā attiecībā uz Erste Bank īstenotā pasākuma vērtību. Tās arī norāda, ka Komisijas veikto tirgus ekonomikas ieguldītāja pārbaudes analīzi nedrīkst aplūkot kopā ar pirms pievienošanās īstenotajiem Postabank pārstrukturēšanas pasākumiem un tās privatizāciju, jo šis pasākums nav pārstrukturēšanas pasākums, bet gan akciju pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa.

| (51) | Kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru, atbalsta pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija nevar pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantā noteikto kārtību. Komisijas pārskatīšanas tiesības saskaņā ar starpposma mehānismu nedrīkst piemērot attiecībā uz atbalstu, kas pirms pievienošanās pilnībā un bez nosacījumiem piešķirts noteiktā finansējuma apjomā. Izņemot kompensācijas nezināmiem prasījumiem, Komisija uzskatīja norādītos Postabank pārstrukturēšanas pasākumus par nepiemērojamiem pēc pievienošanās (9). Tāpēc tiem šo analīzi neveic. |
| --- | --- |

(51)

Kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru, atbalsta pasākumus, kas nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija nevar pārbaudīt saskaņā ar EK līguma 88. pantā noteikto kārtību. Komisijas pārskatīšanas tiesības saskaņā ar starpposma mehānismu nedrīkst piemērot attiecībā uz atbalstu, kas pirms pievienošanās pilnībā un bez nosacījumiem piešķirts noteiktā finansējuma apjomā. Izņemot kompensācijas nezināmiem prasījumiem, Komisija uzskatīja norādītos Postabank pārstrukturēšanas pasākumus par nepiemērojamiem pēc pievienošanās (9). Tāpēc tiem šo analīzi neveic.

| (52) | Tāpēc, vērtējot vienīgo pēc pievienošanās piemērojamo pasākumu (saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem 2003. gadā), Komisijai ir jāpārbauda, vai Ungārijas valsts rīcība tajā pašā laikā atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcībai attiecībā uz lēmumu, ar kuru paredzēja pasākumu privatizācijas laikā. Tāpēc pasākumu Komisija vērtē atsevišķi no iepriekšējiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc, vērtējot vienīgo pēc pievienošanās piemērojamo pasākumu (saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem 2003. gadā), Komisijai ir jāpārbauda, vai Ungārijas valsts rīcība tajā pašā laikā atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcībai attiecībā uz lēmumu, ar kuru paredzēja pasākumu privatizācijas laikā. Tāpēc pasākumu Komisija vērtē atsevišķi no iepriekšējiem pasākumiem.

| (53) | Postabank pārdošanas vērtēšanu var nošķirt no iepriekšējiem pasākumiem arī tāpēc, ka pārstrukturēšana jau bija pabeigta pirms privatizācijas. Komisija norāda, ka Ungārijas Revīzijas valsts birojs 2003. aprīlī sagatavoja ziņojumu, kurā tas atzina, ka Postabank pārstrukturēšana ir veiksmīgi pabeigta un ka Banka darbojas labi. Postabank bija dzīvotspējīga tās privatizācijas laikā. |
| --- | --- |

(53)

Postabank pārdošanas vērtēšanu var nošķirt no iepriekšējiem pasākumiem arī tāpēc, ka pārstrukturēšana jau bija pabeigta pirms privatizācijas. Komisija norāda, ka Ungārijas Revīzijas valsts birojs 2003. aprīlī sagatavoja ziņojumu, kurā tas atzina, ka Postabank pārstrukturēšana ir veiksmīgi pabeigta un ka Banka darbojas labi. Postabank bija dzīvotspējīga tās privatizācijas laikā.

| (54) | Vērtējamo pasākumu nošķiršana neatbilst tiesu praksei BP Chemicals
   (10) lietā, jo šī lieta ietvēra trīs kapitāla ieguldījumus, kuru piešķiršana ietilpa vienā notiekošajā pārstrukturēšanas procesā, “kā kopējais nolūks bija finansēt nepieciešamos pārstrukturēšanas pasākumus un atjaunot EniChem kapitāla bāzi, kuru bija samazinājuši zaudējumi”. Vērtējumā attiecībā uz to, vai ir jāpārbauda visi trīs pasākumi kopā vai pēdējais pasākums ir jāvērtē atsevišķi, Eiropas Kopienu Tiesa par noteicošajiem faktoriem uzskatīja pasākumu īstenošanas laiku, to nolūku un uzņēmuma situāciju tajā laikā, kad tika pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu. Šajā gadījumā bez pēdējā pasākuma Bankas likvidācija būtu bijusi neizbēgama. Turpretī šajā lietā saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem bija saistītas ar Postabank pārdošanu un bija akciju pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa laikā, kad Banka tika veiksmīgi pārstrukturēta un tās likvidācija vairs nebija aktuāla problēma. |
| --- | --- |

(54)

Vērtējamo pasākumu nošķiršana neatbilst tiesu praksei BP Chemicals
   (10) lietā, jo šī lieta ietvēra trīs kapitāla ieguldījumus, kuru piešķiršana ietilpa vienā notiekošajā pārstrukturēšanas procesā, “kā kopējais nolūks bija finansēt nepieciešamos pārstrukturēšanas pasākumus un atjaunot EniChem kapitāla bāzi, kuru bija samazinājuši zaudējumi”. Vērtējumā attiecībā uz to, vai ir jāpārbauda visi trīs pasākumi kopā vai pēdējais pasākums ir jāvērtē atsevišķi, Eiropas Kopienu Tiesa par noteicošajiem faktoriem uzskatīja pasākumu īstenošanas laiku, to nolūku un uzņēmuma situāciju tajā laikā, kad tika pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu. Šajā gadījumā bez pēdējā pasākuma Bankas likvidācija būtu bijusi neizbēgama. Turpretī šajā lietā saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem bija saistītas ar Postabank pārdošanu un bija akciju pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa laikā, kad Banka tika veiksmīgi pārstrukturēta un tās likvidācija vairs nebija aktuāla problēma.

| (55) | Vērtējot Ungārijas iestāžu rīcību 2003. gadā, ja ņem vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, ir jānorāda, ka Komisija neapšauba veidu, kā Postabank tika privatizēta, un atzīst, ka tā tika pārdota augstākās cenas piedāvātājam atklātā un taisnīgā konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(55)

Vērtējot Ungārijas iestāžu rīcību 2003. gadā, ja ņem vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, ir jānorāda, ka Komisija neapšauba veidu, kā Postabank tika privatizēta, un atzīst, ka tā tika pārdota augstākās cenas piedāvātājam atklātā un taisnīgā konkursa procedūrā.

| (56) | Tomēr ar šo faktu nepietiek, lai izslēgtu priekšrocības esamību šajā lietā. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr ar šo faktu nepietiek, lai izslēgtu priekšrocības esamību šajā lietā.

| (57) | Pirmkārt, akciju pirkuma līguma noslēgšanas brīdī saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem netika ierobežotas. Kad Ungārijas valdība pārdeva Postabank, tā apņēmās atvēlēt Postabank pircējam neierobežotu daudzumu valsts līdzekļu saskaņā ar šo pasākumu. Tāpēc Komisija uzskata – kaut arī Ungārijas valsts ar pienācīgu rūpību veica izpēti par iespējamo tiesvedību pirms privatizācijas procesa sākšanas un atklāja, ka iespējamība, ka būs jāveic maksājumi saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju, ir ļoti zema, piesardzīgs privāts pārdevējs konkrētajā gadījumā nebūtu uzņēmies saistības par neierobežotu summu, lai segtu maksājumus par saistībām, kas radušās no nezināmiem prasījumiem, laikposmā līdz pieciem gadiem pēc akciju pirkuma līguma noslēgšanas, pat ja pārdevēja saistības sniegt kompensāciju radītu augstākas pārdošanas cenas nekā tā cena, kādu pārdevējs būtu ieguvis, pārdodot Postabank, neuzņemoties šīs saistības. Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas pārdevējs, pārdodot Postabank, pārdošanas līgumā būtu paredzējis vismaz “griestus”, lai ierobežotu iespējamos maksājumus, kas jāveic saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju pircējam. Tirgus ekonomikas pārdevējs nebūtu uzņēmies risku maksāt neierobežotu summu, pat zinot, ka iespējamība šādu lielu maksājumu veikšanai ir ļoti zema. Tāpēc tas, ka privatizācijas laikā kompensācijas apmēram netika piemēroti griesti, parāda, ka valsts nerīkojās tāpat kā tirgus ekonomikas uzņēmējs. |
| --- | --- |

(57)

Pirmkārt, akciju pirkuma līguma noslēgšanas brīdī saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem netika ierobežotas. Kad Ungārijas valdība pārdeva Postabank, tā apņēmās atvēlēt Postabank pircējam neierobežotu daudzumu valsts līdzekļu saskaņā ar šo pasākumu. Tāpēc Komisija uzskata – kaut arī Ungārijas valsts ar pienācīgu rūpību veica izpēti par iespējamo tiesvedību pirms privatizācijas procesa sākšanas un atklāja, ka iespējamība, ka būs jāveic maksājumi saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju, ir ļoti zema, piesardzīgs privāts pārdevējs konkrētajā gadījumā nebūtu uzņēmies saistības par neierobežotu summu, lai segtu maksājumus par saistībām, kas radušās no nezināmiem prasījumiem, laikposmā līdz pieciem gadiem pēc akciju pirkuma līguma noslēgšanas, pat ja pārdevēja saistības sniegt kompensāciju radītu augstākas pārdošanas cenas nekā tā cena, kādu pārdevējs būtu ieguvis, pārdodot Postabank, neuzņemoties šīs saistības. Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas pārdevējs, pārdodot Postabank, pārdošanas līgumā būtu paredzējis vismaz “griestus”, lai ierobežotu iespējamos maksājumus, kas jāveic saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju pircējam. Tirgus ekonomikas pārdevējs nebūtu uzņēmies risku maksāt neierobežotu summu, pat zinot, ka iespējamība šādu lielu maksājumu veikšanai ir ļoti zema. Tāpēc tas, ka privatizācijas laikā kompensācijas apmēram netika piemēroti griesti, parāda, ka valsts nerīkojās tāpat kā tirgus ekonomikas uzņēmējs.

| (58) | Tas, ka Erste Bank sagatavoja vienpusēju paziņojumu, kurā valsts potenciālās maksājuma saistības saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju bija ierobežotas līdz 200 miljardiem forintu, nemaina Komisijas vērtējumu par Ungārijas valsts rīcību. Tas ir tāpēc, ka pircēja vienpusējs paziņojums sešus mēnešus vēlāk nevar mainīt Ungārijas valsts rīcību, aizstājot saistības ar tādām, kas atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(58)

Tas, ka Erste Bank sagatavoja vienpusēju paziņojumu, kurā valsts potenciālās maksājuma saistības saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju bija ierobežotas līdz 200 miljardiem forintu, nemaina Komisijas vērtējumu par Ungārijas valsts rīcību. Tas ir tāpēc, ka pircēja vienpusējs paziņojums sešus mēnešus vēlāk nevar mainīt Ungārijas valsts rīcību, aizstājot saistības ar tādām, kas atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (59) | Šo secinājumu nekādā veidā nemaina fakts, ka pretendenti, kuri nespēja pilnībā noteikt tiesvedības kvantitatīvo risku, ņemot vērā satraucošo Postabank pagātni, uzskatīja pasākumu par obligātu nosacījumu privatizācijas procesā. Ja kompensācija nezināmiem prasījumiem nebūtu paredzēta, Banka, iespējams, būtu palikusi valsts īpašumā. Šādā situācijā, ja nākotnē notiktu potenciāls prasījums saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju, valstij, rīkojoties saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, būtu jāsedz izmaksas prasījumiem ne vairāk kā uzņēmuma vērtības apmērā, nevis neierobežotā apmērā. Tāpēc, ja valsts būtu rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, tā nebūtu solījusi uzņemties neierobežotas saistības sniegt kompensāciju. |
| --- | --- |

(59)

Šo secinājumu nekādā veidā nemaina fakts, ka pretendenti, kuri nespēja pilnībā noteikt tiesvedības kvantitatīvo risku, ņemot vērā satraucošo Postabank pagātni, uzskatīja pasākumu par obligātu nosacījumu privatizācijas procesā. Ja kompensācija nezināmiem prasījumiem nebūtu paredzēta, Banka, iespējams, būtu palikusi valsts īpašumā. Šādā situācijā, ja nākotnē notiktu potenciāls prasījums saskaņā ar saistībām sniegt kompensāciju, valstij, rīkojoties saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, būtu jāsedz izmaksas prasījumiem ne vairāk kā uzņēmuma vērtības apmērā, nevis neierobežotā apmērā. Tāpēc, ja valsts būtu rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, tā nebūtu solījusi uzņemties neierobežotas saistības sniegt kompensāciju.

| (60) | Otrkārt, lai gan notika atklāts un taisnīgs konkurss, kurā tika ievērota vienlīdzīga attieksme pret visiem pretendentiem, nevar teikt, ka pārdošana notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tā kā kompensācijas apmērs bija neierobežots, piedāvājumi nevarēja ietvert atbilstošu cenu par to. Tā kā nebija iespējams noteikt vērtību neierobežotām saistībām sniegt kompensāciju, nevar teikt, ka konkursa procedūra būtu ietvērusi “tirgus cenu” vai tāpēc būtu bijusi īstenota saskaņā ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(60)

Otrkārt, lai gan notika atklāts un taisnīgs konkurss, kurā tika ievērota vienlīdzīga attieksme pret visiem pretendentiem, nevar teikt, ka pārdošana notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tā kā kompensācijas apmērs bija neierobežots, piedāvājumi nevarēja ietvert atbilstošu cenu par to. Tā kā nebija iespējams noteikt vērtību neierobežotām saistībām sniegt kompensāciju, nevar teikt, ka konkursa procedūra būtu ietvērusi “tirgus cenu” vai tāpēc būtu bijusi īstenota saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

| (61) | Erste Bank norāda, ka pasākums nedod komerciālu priekšrocību, jo tas tika paredzēts taisnīgā konkursa procedūrā un tika samaksāta tirgus cena. Šajā sakarā Erste Bank atsaucas uz vairākiem Komisijas lēmumiem (11). Atsaucoties uz Banks
   (12) un Systems Microelectronic
   (13) lietām, Erste Bank papildus norāda, ka tad, kad uzņēmums ir saņēmis kādu priekšrocību un valsts to pārdod par tirgus cenu, jebkuras priekšrocības labums paliktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam. |
| --- | --- |

(61)

Erste Bank norāda, ka pasākums nedod komerciālu priekšrocību, jo tas tika paredzēts taisnīgā konkursa procedūrā un tika samaksāta tirgus cena. Šajā sakarā Erste Bank atsaucas uz vairākiem Komisijas lēmumiem (11). Atsaucoties uz Banks
   (12) un Systems Microelectronic
   (13) lietām, Erste Bank papildus norāda, ka tad, kad uzņēmums ir saņēmis kādu priekšrocību un valsts to pārdod par tirgus cenu, jebkuras priekšrocības labums paliktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam.

| (62) | Komisija norāda, ka Banks lietā, uz ko atsaucās Erste Bank, ir nodibināts vispārīgs princips, ka tad, kad notiek atklāta un taisnīga konkursa procedūra tirgus apstākļos, parasti uzņēmuma pircējam netiek sniegts atbalsts. Tomēr šajā gadījumā parastos tirgus apstākļos Erste Bank nebūtu guvusi labumu no neierobežotām valsts saistībām sniegt kompensāciju, jo piesardzīgs tirgus ekonomikas pārdevējs nebūtu pārdevis Postabank kopā ar neierobežotām saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Nobeigumā jānorāda – tā kā tirgus ekonomikas uzņēmējs, kas pārdod Postabank, nebūtu solījis neierobežotas saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, Erste Bank, nopērkot Postabank, saņēma ekonomisku priekšrocību, valstij uzņemoties saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(62)

Komisija norāda, ka Banks lietā, uz ko atsaucās Erste Bank, ir nodibināts vispārīgs princips, ka tad, kad notiek atklāta un taisnīga konkursa procedūra tirgus apstākļos, parasti uzņēmuma pircējam netiek sniegts atbalsts. Tomēr šajā gadījumā parastos tirgus apstākļos Erste Bank nebūtu guvusi labumu no neierobežotām valsts saistībām sniegt kompensāciju, jo piesardzīgs tirgus ekonomikas pārdevējs nebūtu pārdevis Postabank kopā ar neierobežotām saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Nobeigumā jānorāda – tā kā tirgus ekonomikas uzņēmējs, kas pārdod Postabank, nebūtu solījis neierobežotas saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, Erste Bank, nopērkot Postabank, saņēma ekonomisku priekšrocību, valstij uzņemoties saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem.

| (63) | Tāpēc Komisija uzskata, ka, pasākumu vērtējot atsevišķi, tas neatbilst tirgus ekonomikas pārdevēja pārbaudes prasībām. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc Komisija uzskata, ka, pasākumu vērtējot atsevišķi, tas neatbilst tirgus ekonomikas pārdevēja pārbaudes prasībām.

| (64) | Lēmumā uzsākt procedūru Komisija aplūkoja ar pārstrukturēšanu un privatizāciju saistītus pasākumus kopā, jo 1998. gadā Ungārijas valdība bija informējusi Komisiju par to, ka tā ir nolēmusi veikt kapitāla ieguldījumu un kļūt par 99,9 % Postabank akciju turētāju, lai pārstrukturētu un privatizētu to, t. i., pašas Ungārijas iestādes šķita saistām pārstrukturēšanu ar privatizāciju. Daļēji finansiālie un daļēji regulatīvie atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti 1998. gada decembrī, ļāva bankai turpināt darboties un veicināt tās privatizāciju. |
| --- | --- |

(64)

Lēmumā uzsākt procedūru Komisija aplūkoja ar pārstrukturēšanu un privatizāciju saistītus pasākumus kopā, jo 1998. gadā Ungārijas valdība bija informējusi Komisiju par to, ka tā ir nolēmusi veikt kapitāla ieguldījumu un kļūt par 99,9 % Postabank akciju turētāju, lai pārstrukturētu un privatizētu to, t. i., pašas Ungārijas iestādes šķita saistām pārstrukturēšanu ar privatizāciju. Daļēji finansiālie un daļēji regulatīvie atbalsta pasākumi, kas tika piešķirti 1998. gada decembrī, ļāva bankai turpināt darboties un veicināt tās privatizāciju.

| (65) | Tāpēc Komisija veiks novērtējumu otram pasākumam, kas notika privatizācijas pasākuma laikā, un šajā novērtējumā tas tiks aplūkots kopā ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem; tomēr, tā kā ir jau noteikts, ka, pasākumu aplūkojot atsevišķi, tas ir uzskatāms par atbalstu, tas nevar būt nekas cits kā atbalsts, ja tiek aplūkots kopā ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(65)

Tāpēc Komisija veiks novērtējumu otram pasākumam, kas notika privatizācijas pasākuma laikā, un šajā novērtējumā tas tiks aplūkots kopā ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem; tomēr, tā kā ir jau noteikts, ka, pasākumu aplūkojot atsevišķi, tas ir uzskatāms par atbalstu, tas nevar būt nekas cits kā atbalsts, ja tiek aplūkots kopā ar iepriekšējiem pārstrukturēšanas pasākumiem.

| (66) | Ja tirgus ekonomikas ieguldītāja principa pārbaudē ņem vērā visu pasākumu kopumu, tad valstij radušos izmaksu aprēķinā ietver pasākumus, kurus Ungārijas iestādes pieņēmušas, lai pārstrukturētu banku pirms tās pārdošanas, kā arī pasākumus, par kuriem tiek lemts pārdošanas laikā. Attiecīgo pasākumu apkopošana rada kopumā negatīvu pārdošanas cenu aptuveni 53,4 miljardu forintu (t. i., aptuveni 211 miljonu euro) apmērā, kas ir rezultāts vienkāršotajai pieejai, atskaitot kopš 1998. gada decembra īstenoto valsts pasākumu vērtību no patiesās pārdošanas cenas, kāda panākta privatizācijā. Šis rezultāts neietver nekādas papildu izmaksas, kādas valstij privatizācijas laikā var būt attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju. |
| --- | --- |

(66)

Ja tirgus ekonomikas ieguldītāja principa pārbaudē ņem vērā visu pasākumu kopumu, tad valstij radušos izmaksu aprēķinā ietver pasākumus, kurus Ungārijas iestādes pieņēmušas, lai pārstrukturētu banku pirms tās pārdošanas, kā arī pasākumus, par kuriem tiek lemts pārdošanas laikā. Attiecīgo pasākumu apkopošana rada kopumā negatīvu pārdošanas cenu aptuveni 53,4 miljardu forintu (t. i., aptuveni 211 miljonu euro) apmērā, kas ir rezultāts vienkāršotajai pieejai, atskaitot kopš 1998. gada decembra īstenoto valsts pasākumu vērtību no patiesās pārdošanas cenas, kāda panākta privatizācijā. Šis rezultāts neietver nekādas papildu izmaksas, kādas valstij privatizācijas laikā var būt attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju.

| (67) | Komisija norāda, ka kopš 1998. gada Postabank dzīvotspējas atjaunošana nevienā brīdī neparedzēja “pozitīvu cenu” Ungārijas valdībai, t. i., saprātīgi gaidāmu ieguldījuma atdevi. Tas notika tāpēc, ka pasākumi tika ieviesti, nenosakot precīzu turpmāko pārdošanas mērķa cenu. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norāda, ka kopš 1998. gada Postabank dzīvotspējas atjaunošana nevienā brīdī neparedzēja “pozitīvu cenu” Ungārijas valdībai, t. i., saprātīgi gaidāmu ieguldījuma atdevi. Tas notika tāpēc, ka pasākumi tika ieviesti, nenosakot precīzu turpmāko pārdošanas mērķa cenu.

| (68) | Pamatojoties uz to, saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu racionāls ieguldītājs, kas darbojas parastos tirgus apstākļos, nebūtu uz komerciāla pamata vien ieguldījis vai atvēlējis naudu Postabank, ja šim ieguldītājam nebūtu konkrētu un pamatotu cerību to pārdot par cenu, kas ir augstāka nekā kopējais tajā ieguldīto līdzekļu apjoms. |
| --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz to, saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu racionāls ieguldītājs, kas darbojas parastos tirgus apstākļos, nebūtu uz komerciāla pamata vien ieguldījis vai atvēlējis naudu Postabank, ja šim ieguldītājam nebūtu konkrētu un pamatotu cerību to pārdot par cenu, kas ir augstāka nekā kopējais tajā ieguldīto līdzekļu apjoms.

| (69) | Kā minēts iepriekš, Komisija piekrīt, ka Postabank tika pārdota visaugstākās cenas piedāvātājam atklātā un taisnīgā beznosacījumu konkursā. Tomēr atklāta konkursa procedūra ne vienmēr izslēdz valsts atbalsta iespējamību. Lietā C-344/99 Tiesa konstatēja: “(...) attiecībā uz Vācijas valdības prasību par to, ka procedūra GS privatizācijai atbilda atklātas, pārredzamas un beznosacījumu procedūras prasībām, kura noteikta vispārīgos privatizācijas principos, var teikt, ka neatkarīgi no šo principu juridiskā spēka un pieņemot iesniedzamo prasību, tā nav tāda, lai varētu apšaubīt konstatējumu, ka iespēja privatizēt GS par negatīvu pārdošanas cenu neatbilda privātā ieguldītāja kritērijiem un tāpēc ietvēra valsts atbalsta elementus.” (14) Ja pārstrukturēšanu un privatizāciju aplūko kopā, t. i., ņemot vērā valsts pasākumu apjomu, kuri tika īstenoti pirms Bankas pārdošanas, tas rada valstij negatīvu cenu. |
| --- | --- |

(69)

Kā minēts iepriekš, Komisija piekrīt, ka Postabank tika pārdota visaugstākās cenas piedāvātājam atklātā un taisnīgā beznosacījumu konkursā. Tomēr atklāta konkursa procedūra ne vienmēr izslēdz valsts atbalsta iespējamību. Lietā C-344/99 Tiesa konstatēja: “(...) attiecībā uz Vācijas valdības prasību par to, ka procedūra GS privatizācijai atbilda atklātas, pārredzamas un beznosacījumu procedūras prasībām, kura noteikta vispārīgos privatizācijas principos, var teikt, ka neatkarīgi no šo principu juridiskā spēka un pieņemot iesniedzamo prasību, tā nav tāda, lai varētu apšaubīt konstatējumu, ka iespēja privatizēt GS par negatīvu pārdošanas cenu neatbilda privātā ieguldītāja kritērijiem un tāpēc ietvēra valsts atbalsta elementus.” (14) Ja pārstrukturēšanu un privatizāciju aplūko kopā, t. i., ņemot vērā valsts pasākumu apjomu, kuri tika īstenoti pirms Bankas pārdošanas, tas rada valstij negatīvu cenu.

| (70) | Erste Bank norāda, ka Komisijas privāto ieguldītāju pārbaudes analīze ir nepilnīga, jo nav pārbaudītas likvidācijas izmaksas un attiecīgie Ungārijas banku noteikumi, kuri nepieļauj likvidāciju. |
| --- | --- |

(70)

Erste Bank norāda, ka Komisijas privāto ieguldītāju pārbaudes analīze ir nepilnīga, jo nav pārbaudītas likvidācijas izmaksas un attiecīgie Ungārijas banku noteikumi, kuri nepieļauj likvidāciju.

| (71) | Komisija norāda – Kopienas tiesu prakse liecina, ka privātā uzņēmēja kritērijs ir piemērojams tikai situācijās, kurās valsts iejaukšanās ir ekonomiska rakstura, nevis tādās situācijās, kur šāda iejaukšanās ir valsts varas īstenošanas veids (15). Šajā gadījumā valsts rīkojās, lai aizsargātu finanšu sistēmas stabilitāti, nevis kā privāts ieguldītājs, lai gūtu peļņu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija norāda – Kopienas tiesu prakse liecina, ka privātā uzņēmēja kritērijs ir piemērojams tikai situācijās, kurās valsts iejaukšanās ir ekonomiska rakstura, nevis tādās situācijās, kur šāda iejaukšanās ir valsts varas īstenošanas veids (15). Šajā gadījumā valsts rīkojās, lai aizsargātu finanšu sistēmas stabilitāti, nevis kā privāts ieguldītājs, lai gūtu peļņu.

| (72) | Turklāt, lai izvērtētu, vai valstij izdevīgāk ir uzņēmumu likvidēt, nevis pārdot, Kopienas tiesas ir noskaidrojušas, ka ir jānošķir pienākumi, kas valstij ir jāuzņemas par uzņēmuma akciju kapitālu kā īpašniecei, no pienākumiem, kas tai jāuzņemas kā valsts iestādei; lai izvērtētu atbalsta esību, var ņemt vērā tikai pēdējo (16). Tāpēc, izslēdzot no izmaksu aprēķina izmaksas, kuras privāts ieguldītājs nebūtu ņēmis vērā, likvidācija valstij būtu maksājusi mazāk nekā pārstrukturēšana un privatizācija kopā. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt, lai izvērtētu, vai valstij izdevīgāk ir uzņēmumu likvidēt, nevis pārdot, Kopienas tiesas ir noskaidrojušas, ka ir jānošķir pienākumi, kas valstij ir jāuzņemas par uzņēmuma akciju kapitālu kā īpašniecei, no pienākumiem, kas tai jāuzņemas kā valsts iestādei; lai izvērtētu atbalsta esību, var ņemt vērā tikai pēdējo (16). Tāpēc, izslēdzot no izmaksu aprēķina izmaksas, kuras privāts ieguldītājs nebūtu ņēmis vērā, likvidācija valstij būtu maksājusi mazāk nekā pārstrukturēšana un privatizācija kopā.

| (73) | Kā minēts iepriekš, Erste Bank apgalvo, ka šis pasākums nepiešķīra tai komerciālu priekšrocību, jo priekšrocība tika paredzēta taisnīgā konkursa procedūrā un tāpēc jebkuras priekšrocības labums paliktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam. |
| --- | --- |

(73)

Kā minēts iepriekš, Erste Bank apgalvo, ka šis pasākums nepiešķīra tai komerciālu priekšrocību, jo priekšrocība tika paredzēta taisnīgā konkursa procedūrā un tāpēc jebkuras priekšrocības labums paliktu pārdevējam un netiktu nodots pircējam.

| (74) | Kā minēts iepriekš, tas ir tiesa tikai tādā gadījumā, ja atklātā un taisnīgā konkursa procedūra notiek saskaņā ar parastiem tirgus nosacījumiem. Tomēr šis nosacījums nav ievērots, jo privāts pārdevējs nebūtu uzņēmies neierobežotas saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Turklāt privāts ieguldītājs nebūtu īstenojis pasākumus attiecībā uz Postabank, jo visi pasākumi kopā pēc valsts kapitāla ieguldīšanas radīja valstij negatīvu cenu. |
| --- | --- |

(74)

Kā minēts iepriekš, tas ir tiesa tikai tādā gadījumā, ja atklātā un taisnīgā konkursa procedūra notiek saskaņā ar parastiem tirgus nosacījumiem. Tomēr šis nosacījums nav ievērots, jo privāts pārdevējs nebūtu uzņēmies neierobežotas saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Turklāt privāts ieguldītājs nebūtu īstenojis pasākumus attiecībā uz Postabank, jo visi pasākumi kopā pēc valsts kapitāla ieguldīšanas radīja valstij negatīvu cenu.

| (75) | Ņemot vērā iepriekš minēto, visu kopš 1998. gada decembra īstenoto valsts pasākumu kopums, kurus pieņēma, lai veicinātu Postabank pārstrukturēšanu un privatizāciju, un kurā ietilpst konkrētais pasākums, neatbilst privāta ieguldītāja kritērijiem un tādējādi piešķir ekonomisku priekšrocību Postabank un Erste Bank, kuras 2004. gada 1. septembrī tika apvienotas. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekš minēto, visu kopš 1998. gada decembra īstenoto valsts pasākumu kopums, kurus pieņēma, lai veicinātu Postabank pārstrukturēšanu un privatizāciju, un kurā ietilpst konkrētais pasākums, neatbilst privāta ieguldītāja kritērijiem un tādējādi piešķir ekonomisku priekšrocību Postabank un Erste Bank, kuras 2004. gada 1. septembrī tika apvienotas.

| (76) | Tā kā ir konstatēts, ka, neraugoties uz konkursa procedūru, pasākums piešķīra priekšrocību Erste Bank (jo neviens privāts pārdevējs nebūtu solījis uzņemties neierobežotas saistības sniegt kompensāciju), ir jāsecina, ka pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā ir konstatēts, ka, neraugoties uz konkursa procedūru, pasākums piešķīra priekšrocību Erste Bank (jo neviens privāts pārdevējs nebūtu solījis uzņemties neierobežotas saistības sniegt kompensāciju), ir jāsecina, ka pasākums ir selektīvs.

| (77) | 2002. gada beigās Postabank bija septītā lielākā komercbanka Ungārijā. Visā vērtēšanas periodā tā aktīvi darbojās finanšu nozarē, kas ir atvērta intensīvai starptautiskai konkurencei un kur notika tirdzniecība starp Ungāriju un Eiropas Savienību, tostarp ievērojams skaits ES banku darbojās Ungārijas banku tirgū. |
| --- | --- |

(77)

2002. gada beigās Postabank bija septītā lielākā komercbanka Ungārijā. Visā vērtēšanas periodā tā aktīvi darbojās finanšu nozarē, kas ir atvērta intensīvai starptautiskai konkurencei un kur notika tirdzniecība starp Ungāriju un Eiropas Savienību, tostarp ievērojams skaits ES banku darbojās Ungārijas banku tirgū.

| (78) | Saskaņā ar tiesu praksi (17), ja valsts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka šos citus uzņēmumus atbalsts ietekmē nelabvēlīgi. Ir konstatēts, ka, uzņemoties saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, Ungārijas valsts piešķīra selektīvu priekšrocību Erste Bank. Tāpēc var secināt, ka šī selektīvā priekšrocība saistībā ar Postabank iegādi stiprināja Erste Bank stāvokli, tāpēc tā varēja ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar tiesu praksi (17), ja valsts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka šos citus uzņēmumus atbalsts ietekmē nelabvēlīgi. Ir konstatēts, ka, uzņemoties saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, Ungārijas valsts piešķīra selektīvu priekšrocību Erste Bank. Tāpēc var secināt, ka šī selektīvā priekšrocība saistībā ar Postabank iegādi stiprināja Erste Bank stāvokli, tāpēc tā varēja ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību un kropļot konkurenci.

| (79) | Nobeigumā, tā kā ir ievēroti visi 87. panta 1. punkta kritēriji, saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem EK līguma nozīmē ir uzskatāmas par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(79)

Nobeigumā, tā kā ir ievēroti visi 87. panta 1. punkta kritēriji, saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem EK līguma nozīmē ir uzskatāmas par valsts atbalstu.

3.   Saderības novērtējums

| (80) | Saskaņā ar starpposma mehānismu Komisijai ir tiesības rīkoties tikai attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kurus uzskata par piemērojamiem pēc pievienošanās. Paziņotais pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās un ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tāpēc Komisijai ir jāizvērtē tā saderība ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar starpposma mehānismu Komisijai ir tiesības rīkoties tikai attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kurus uzskata par piemērojamiem pēc pievienošanās. Paziņotais pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās un ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tāpēc Komisijai ir jāizvērtē tā saderība ar kopējo tirgu.

| (81) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem atbalsta pasākums ir saderīgs vai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ir ietverti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(81)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem atbalsta pasākums ir saderīgs vai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ir ietverti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā.

| (82) | EK līguma 87. panta 2. punktā paredzētie atbrīvojumi uz šo lietu neattiecas. Komisija jo īpaši uzskata, ka šajā gadījumā atbalsts netika sniegts, lai saskaņā ar EK līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu kompensētu zaudējumus, ko izraisījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi. Termins “ārkārtēji apstākļi” neattiecas uz finansiāliem zaudējumiem, ko izraisa ekonomikas uzņēmēju komerciālie lēmumi. Komisija arī norāda, ka Ungārijā nebija vispārējas banku krīzes. |
| --- | --- |

(82)

EK līguma 87. panta 2. punktā paredzētie atbrīvojumi uz šo lietu neattiecas. Komisija jo īpaši uzskata, ka šajā gadījumā atbalsts netika sniegts, lai saskaņā ar EK līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu kompensētu zaudējumus, ko izraisījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi. Termins “ārkārtēji apstākļi” neattiecas uz finansiāliem zaudējumiem, ko izraisa ekonomikas uzņēmēju komerciālie lēmumi. Komisija arī norāda, ka Ungārijā nebija vispārējas banku krīzes.

| (83) | Tāpat atbalstam nevar piemērot atbrīvojumu, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. 2003. gadā, laikā, kad tika paredzētas saistības sniegt kompensāciju, Ungārijas banku nozarē nebija sistēmiskas krīzes, kas būtu varējusi izraisīt nopietnus traucējumus Ungārijas ekonomikā. |
| --- | --- |

(83)

Tāpat atbalstam nevar piemērot atbrīvojumu, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. 2003. gadā, laikā, kad tika paredzētas saistības sniegt kompensāciju, Ungārijas banku nozarē nebija sistēmiskas krīzes, kas būtu varējusi izraisīt nopietnus traucējumus Ungārijas ekonomikā.

| (84) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Komisija drīkst atļaut valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu noteiktas saimnieciskās darbības attīstību vai noteiktas ekonomiskās zonas attīstību, kurā šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tiktāl, lai kaitētu kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Komisija drīkst atļaut valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu noteiktas saimnieciskās darbības attīstību vai noteiktas ekonomiskās zonas attīstību, kurā šāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tiktāl, lai kaitētu kopējām interesēm.

| (85) | Ungārijas iestādes paziņoja par lielāko daļu no pasākumiem, kas tika ieviesti no 1998. līdz 2002. gadam attiecībā uz Postabank pārstrukturēšanu, turpretim par saistībām sniegt kompensāciju saistībā ar Bankas privatizāciju tās paziņoja atsevišķi. Komisija vērtē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu, ņemot vērā EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(85)

Ungārijas iestādes paziņoja par lielāko daļu no pasākumiem, kas tika ieviesti no 1998. līdz 2002. gadam attiecībā uz Postabank pārstrukturēšanu, turpretim par saistībām sniegt kompensāciju saistībā ar Bankas privatizāciju tās paziņoja atsevišķi. Komisija vērtē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu, ņemot vērā EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (86) | Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta saderības nosacījumi glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam ir paredzēti Kopienas pamatnostādnēs. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī (18). Atbalstam, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, iepriekšējās Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (19) bija paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem šādu atbalstu uzskatīja par saderīgu (20). Pirkšanas un pārdošanas līgums, kas ietver saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, tika parakstīts 2003. gada 20. oktobrī. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir jāpiemēro 1999. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(86)

Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta saderības nosacījumi glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam ir paredzēti Kopienas pamatnostādnēs. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī (18). Atbalstam, kas piešķirts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, iepriekšējās Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (19) bija paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem šādu atbalstu uzskatīja par saderīgu (20). Pirkšanas un pārdošanas līgums, kas ietver saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem, tika parakstīts 2003. gada 20. oktobrī. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir jāpiemēro 1999. gada pamatnostādnes.

| (87) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas ar saviem resursiem vai līdzekļiem, ko spēj iegūt no saviem akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumu rašanos. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas ar saviem resursiem vai līdzekļiem, ko spēj iegūt no saviem akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumu rašanos.

| (88) | Komisija uzskata, ka Postabank problēmas 1997.–1998. gadā bija nopietnas un ka tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, jo bez valsts iejaukšanās tas nebūtu spējis apturēt zaudējumu rašanos. |
| --- | --- |

(88)

Komisija uzskata, ka Postabank problēmas 1997.–1998. gadā bija nopietnas un ka tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, jo bez valsts iejaukšanās tas nebūtu spējis apturēt zaudējumu rašanos.

| (89) | Kā norādīja Ungārijas iestādes, šis pasākums neietilpa pārstrukturēšanas procesā, jo tas bija saistīts ar Bankas pārdošanu, un nepieciešamība pēc tā radās tikai pēc konkursa procedūras. Saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem tika paredzētas kā daļa no privatizācijas procesa 2003. gadā. Līdz tam laikam Bankas kapitāla struktūra un stāvoklis bija nostabilizējies. Postabank bija atguvusi dzīvotspēju. Ungārijas Revīzijas valsts birojs 2003. aprīlī sagatavoja ziņojumu, kurā tas atzina, ka Postabank pārstrukturēšana ir veiksmīgi izpildīta un ka Banka darbojas labi. |
| --- | --- |

(89)

Kā norādīja Ungārijas iestādes, šis pasākums neietilpa pārstrukturēšanas procesā, jo tas bija saistīts ar Bankas pārdošanu, un nepieciešamība pēc tā radās tikai pēc konkursa procedūras. Saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem tika paredzētas kā daļa no privatizācijas procesa 2003. gadā. Līdz tam laikam Bankas kapitāla struktūra un stāvoklis bija nostabilizējies. Postabank bija atguvusi dzīvotspēju. Ungārijas Revīzijas valsts birojs 2003. aprīlī sagatavoja ziņojumu, kurā tas atzina, ka Postabank pārstrukturēšana ir veiksmīgi izpildīta un ka Banka darbojas labi.

| (90) | Tā kā Postabank 2003. gadā jau bija dzīvotspējīga, papildu pārstrukturēšanas atbalstu vairs nevarēja piešķirt. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā Postabank 2003. gadā jau bija dzīvotspējīga, papildu pārstrukturēšanas atbalstu vairs nevarēja piešķirt.

| (91) | Tāpēc Komisija uzskata, ka tajā laikā, kad 2003. gadā tika paredzētas saistības sniegt kompensāciju, Postabank nebija uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu, un tāpēc tā nebija tiesīga uz glābšanas vai papildu pārstrukturēšanas atbalstu. Tas nozīmē, ka saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm nav pamata pasākumu uzskatīt par saderīgu. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc Komisija uzskata, ka tajā laikā, kad 2003. gadā tika paredzētas saistības sniegt kompensāciju, Postabank nebija uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu, un tāpēc tā nebija tiesīga uz glābšanas vai papildu pārstrukturēšanas atbalstu. Tas nozīmē, ka saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm nav pamata pasākumu uzskatīt par saderīgu.

| (92) | Sekundārais novērtējums ietver pasākuma aplūkošanu saistībā ar agrākiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kas ietilpst vienā pārstrukturēšanas un privatizācijas darbībā (skatīt sekundāro apsvērumu iepriekš). Kā tika minēts iepriekš, 2003. gadā, kad tika pieņemts lēmums uzņemties saistības sniegt kompensāciju, Postabank bija jau dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

(92)

Sekundārais novērtējums ietver pasākuma aplūkošanu saistībā ar agrākiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kas ietilpst vienā pārstrukturēšanas un privatizācijas darbībā (skatīt sekundāro apsvērumu iepriekš). Kā tika minēts iepriekš, 2003. gadā, kad tika pieņemts lēmums uzņemties saistības sniegt kompensāciju, Postabank bija jau dzīvotspējīga.

| (93) | Lai pasākumu uzskatītu par saderīgu ar pārstrukturēšanas atbalstu, tam būtu bijis jābūt iekļautam pirms tam pastāvošajā pārstrukturēšanas plānā, kas tika īstenots laikā, kad uzņēmumam radās grūtības. Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kuram ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja saprātīgā laika posmā, balstoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(93)

Lai pasākumu uzskatītu par saderīgu ar pārstrukturēšanas atbalstu, tam būtu bijis jābūt iekļautam pirms tam pastāvošajā pārstrukturēšanas plānā, kas tika īstenots laikā, kad uzņēmumam radās grūtības. Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kuram ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja saprātīgā laika posmā, balstoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības nosacījumiem.

| (94) | Ungārijas iestāžu iesniegtais pārstrukturēšanas plāns tika sagatavots pēc šā notikuma, lai to paziņotu 2004. gadā. Iepriekšējo pārstrukturēšanas pasākumu laikā šāda plāna nebija, kas liecina, ka nebija nekāda pārstrukturēšanas plāna, lai gan tas bija paredzēts glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, ietverot saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem kā daļu no pārstrukturēšanas darbības. |
| --- | --- |

(94)

Ungārijas iestāžu iesniegtais pārstrukturēšanas plāns tika sagatavots pēc šā notikuma, lai to paziņotu 2004. gadā. Iepriekšējo pārstrukturēšanas pasākumu laikā šāda plāna nebija, kas liecina, ka nebija nekāda pārstrukturēšanas plāna, lai gan tas bija paredzēts glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, ietverot saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem kā daļu no pārstrukturēšanas darbības.

| (95) | Tāpēc, pat ja saistības sniegt kompensāciju vērtē kopā ar citiem pasākumiem, to nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, jo Postabank nebija tiesīga kā grūtībās nonācis uzņēmums lēmuma pieņemšanas laikā uzņemties šīs saistības, un šīs saistības neietilpa iepriekš esošā pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc, pat ja saistības sniegt kompensāciju vērtē kopā ar citiem pasākumiem, to nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, jo Postabank nebija tiesīga kā grūtībās nonācis uzņēmums lēmuma pieņemšanas laikā uzņemties šīs saistības, un šīs saistības neietilpa iepriekš esošā pārstrukturēšanas plānā.

| (96) | Eiropas nolīguma 45. panta 2. punktā ir teikts: “Attiecībā uz XII.a pielikumā izklāstītajiem finanšu pakalpojumiem šis nolīgums neskar Pušu tiesības noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Puses monetārajai politikai vai piesardzības labad, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus vai personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai lai nodrošinātu finanšu sistēmas vienotību un stabilitāti. Šie pasākumi nedrīkst būt diskriminējoši attiecībā uz otras Puses uzņēmējsabiedrību un pilsoņu valstisko piederību, salīdzinot ar savām pašas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem.” |
| --- | --- |

(96)

Eiropas nolīguma 45. panta 2. punktā ir teikts: “Attiecībā uz XII.a pielikumā izklāstītajiem finanšu pakalpojumiem šis nolīgums neskar Pušu tiesības noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Puses monetārajai politikai vai piesardzības labad, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus vai personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai lai nodrošinātu finanšu sistēmas vienotību un stabilitāti. Šie pasākumi nedrīkst būt diskriminējoši attiecībā uz otras Puses uzņēmējsabiedrību un pilsoņu valstisko piederību, salīdzinot ar savām pašas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem.”

| (97) | Lēmumā uzsākt procedūru Komisija pauda nopietnas šaubas par to, vai Eiropas nolīguma 45. panta 2. punkts vispār attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, jo tas ietilpst Eiropas nolīguma nodaļā “Uzņēmējdarbība”, savukārt noteikumi par valsts atbalstu ir iekļauti 62. pantā un turpmākajos pantos. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šis noteikums var atteikties uz jebkuru pasākumu ar vispārīgu piemērošanas jomu, kuru pieņēmusi finanšu uzraudzības pārvalde, un ka Ungārijā nebija vispārējas banku krīzes. |
| --- | --- |

(97)

Lēmumā uzsākt procedūru Komisija pauda nopietnas šaubas par to, vai Eiropas nolīguma 45. panta 2. punkts vispār attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, jo tas ietilpst Eiropas nolīguma nodaļā “Uzņēmējdarbība”, savukārt noteikumi par valsts atbalstu ir iekļauti 62. pantā un turpmākajos pantos. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šis noteikums var atteikties uz jebkuru pasākumu ar vispārīgu piemērošanas jomu, kuru pieņēmusi finanšu uzraudzības pārvalde, un ka Ungārijā nebija vispārējas banku krīzes.

| (98) | Ungārijas iestādes apgalvo, ka Ungārijas valdība nevarēja ļaut Postabank bankrotēt 1998. gadā, kas bija laiks, kad Banka piedzīvoja vislielākās grūtības un Ungārijas tirgus nebija stabils, un ka Postabank bankrots, ņemot vērā Bankas lielumu, būtu izraisījis lielu finanšu krīzi. |
| --- | --- |

(98)

Ungārijas iestādes apgalvo, ka Ungārijas valdība nevarēja ļaut Postabank bankrotēt 1998. gadā, kas bija laiks, kad Banka piedzīvoja vislielākās grūtības un Ungārijas tirgus nebija stabils, un ka Postabank bankrots, ņemot vērā Bankas lielumu, būtu izraisījis lielu finanšu krīzi.

| (99) | Tomēr saistības sniegt kompensāciju tika paredzētas laikā, kad Postabank vairs nebija grūtībās nonācis uzņēmums. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka Eiropas nolīguma 45. panta 2. punkts pats par sevi nedod tiesisku pamatu uzskatīt jebkuru pasākumu valsts atbalsta veidā par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr saistības sniegt kompensāciju tika paredzētas laikā, kad Postabank vairs nebija grūtībās nonācis uzņēmums. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka Eiropas nolīguma 45. panta 2. punkts pats par sevi nedod tiesisku pamatu uzskatīt jebkuru pasākumu valsts atbalsta veidā par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (100) | Nobeigumā jāsecina, ka saistības sniegt kompensācijas nezināmiem prasījumiem ir nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(100)

Nobeigumā jāsecina, ka saistības sniegt kompensācijas nezināmiem prasījumiem ir nesaderīgs valsts atbalsts.

4.   Kompensācijas atgūšanas jautājums

| (101) | Saistībā ar starpposma mehānismu jebkura darbība, ko Komisija ir tiesīga veikt, var būt tikai tāds pasākums, kurš ir piemērojams pēc pievienošanās, kas šajā gadījumā nozīmē saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(101)

Saistībā ar starpposma mehānismu jebkura darbība, ko Komisija ir tiesīga veikt, var būt tikai tāds pasākums, kurš ir piemērojams pēc pievienošanās, kas šajā gadījumā nozīmē saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem.

| (102) | Neraugoties uz argumentu, ka šis pasākums bija iekļauts pirkuma cenā, pamatojoties uz iepriekšējiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka pasākums ir nesaderīgs atbalsts un tāpēc ir jāpārtrauc ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 30. aprīļa. |
| --- | --- |

(102)

Neraugoties uz argumentu, ka šis pasākums bija iekļauts pirkuma cenā, pamatojoties uz iepriekšējiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka pasākums ir nesaderīgs atbalsts un tāpēc ir jāpārtrauc ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 30. aprīļa.

| (103) | Praktiski pārtraukšana ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 30. aprīļa nozīmētu jebkuru pēc šīs dienas samaksāto kompensāciju atgūšanu par prasījumiem, kurus nevar uzskatīt par prasījumiem, kas nav piemērojami pēc pievienošanās. Tomēr prasījumu kompensācijas atgūt nav nepieciešams, jo faktiski nekādi maksājumi saskaņā ar šīm saistībām sniegt kompensāciju nav veikti. Tas ir tāpēc, ka saistībām sniegt kompensāciju piemīt pilnīgi neparedzētu izdevumu raksturs. |
| --- | --- |

(103)

Praktiski pārtraukšana ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 30. aprīļa nozīmētu jebkuru pēc šīs dienas samaksāto kompensāciju atgūšanu par prasījumiem, kurus nevar uzskatīt par prasījumiem, kas nav piemērojami pēc pievienošanās. Tomēr prasījumu kompensācijas atgūt nav nepieciešams, jo faktiski nekādi maksājumi saskaņā ar šīm saistībām sniegt kompensāciju nav veikti. Tas ir tāpēc, ka saistībām sniegt kompensāciju piemīt pilnīgi neparedzētu izdevumu raksturs.

| (104) | Komisijai principā ir jālūdz noteikt maksu kompensācijas sniegšanas saistībām, lai kompensētu pasākuma priekšrocību. |
| --- | --- |

(104)

Komisijai principā ir jālūdz noteikt maksu kompensācijas sniegšanas saistībām, lai kompensētu pasākuma priekšrocību.

| (105) | Tomēr Komisija pieņem argumentu, ka šādas maksas piemērošana varētu būt pretrunā juridiskās noteiktības principam, ņemot vērā īpašos apstākļus, kuros tika piešķirts pilnīgi neparedzēts pasākums/garantija, piemēram, saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Lai gan jēdziens “piemērojamība pēc pievienošanās” ir objektīvs, konkrētie kritēriji, kas piemērojami saistībām sniegt kompensāciju, nebija pilnīgi skaidri vai paredzami Ungārijas valdībai vai Erste Bank laikā, kad pasākums tika paredzēts, t. i., kad notika Postabank privatizācija. Tāpēc, nepastāvot skaidriem un pārredzamiem kritērijiem saistībā ar jēdzienu par piemērojamību pēc pievienošanās attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju, ieinteresētās personas varēja nebūt spējīgas paredzēt, ka pirms pievienošanās paredzētās saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem būtu uzskatāmas par piemērojamām pēc pievienošanās tādos apstākļos kā Postabank pārdošana. |
| --- | --- |

(105)

Tomēr Komisija pieņem argumentu, ka šādas maksas piemērošana varētu būt pretrunā juridiskās noteiktības principam, ņemot vērā īpašos apstākļus, kuros tika piešķirts pilnīgi neparedzēts pasākums/garantija, piemēram, saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. Lai gan jēdziens “piemērojamība pēc pievienošanās” ir objektīvs, konkrētie kritēriji, kas piemērojami saistībām sniegt kompensāciju, nebija pilnīgi skaidri vai paredzami Ungārijas valdībai vai Erste Bank laikā, kad pasākums tika paredzēts, t. i., kad notika Postabank privatizācija. Tāpēc, nepastāvot skaidriem un pārredzamiem kritērijiem saistībā ar jēdzienu par piemērojamību pēc pievienošanās attiecībā uz saistībām sniegt kompensāciju, ieinteresētās personas varēja nebūt spējīgas paredzēt, ka pirms pievienošanās paredzētās saistības sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem būtu uzskatāmas par piemērojamām pēc pievienošanās tādos apstākļos kā Postabank pārdošana.

| (106) | Turklāt, neraugoties uz juridiskā teksta objektīvo raksturu Pievienošanās līgumā, Komisijas pamatnostādnes par piemērojamības pēc pievienošanās jēdzienu attiecībā uz garantijām un saistībām sniegt kompensāciju tikai pakāpeniski tika skaidrotas laika gaitā. Pievienošanās līgumu parakstīja 2003. gada 16. aprīlī. IV.3. pielikumā nav noteikti kritēriji, ko Komisija varētu piemērot, lai novērtētu piemērojamību pēc pievienošanās neparedzētu pasākumu, piemēram, garantiju un kompensācijas sniegšanas saistību gadījumā. Tā vietā Komisijas dienesti informēja valstis, kuras pievienojas, par kritērijiem piemērojamībai pēc pievienošanās, izsūtot vēstules ar norādījumiem. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt, neraugoties uz juridiskā teksta objektīvo raksturu Pievienošanās līgumā, Komisijas pamatnostādnes par piemērojamības pēc pievienošanās jēdzienu attiecībā uz garantijām un saistībām sniegt kompensāciju tikai pakāpeniski tika skaidrotas laika gaitā. Pievienošanās līgumu parakstīja 2003. gada 16. aprīlī. IV.3. pielikumā nav noteikti kritēriji, ko Komisija varētu piemērot, lai novērtētu piemērojamību pēc pievienošanās neparedzētu pasākumu, piemēram, garantiju un kompensācijas sniegšanas saistību gadījumā. Tā vietā Komisijas dienesti informēja valstis, kuras pievienojas, par kritērijiem piemērojamībai pēc pievienošanās, izsūtot vēstules ar norādījumiem.

| (107) | Ar 2003. gada 4. augusta vēstuli Ungārijas Republikas misijas pārstāvjiem Eiropas Savienībā Komisija atkārtoti uzsvēra savu izpratni par jēdzienu “piemērojams pēc pievienošanās” attiecībā uz individuāliem atbalsta pasākumiem. Tomēr šajā vēstulē nebija skaidri pieminēts kompensācijas sniegšanas saistību novērtējums, kā arī netika skaidri prasīts sniegt detalizētu informāciju, proti, netika prasīts precīzi noteikt riskus un ietvert tos pilnīgā sarakstā, kas tiktu noslēgts pievienošanās brīdī, un noteikt šo prasību par kritēriju kompensācijas sniegšanas saistībām, kuras nedrīkstētu uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās. Komisijas vēstule izrādījās ārkārtīgi izsmeļoša attiecībā uz jēdzienu par piemērojamību pēc pievienošanās, un tajā nekādā veidā netika pieminēta prasība sniegt detalizētu informāciju. Detalizētas informācijas sniegšana ir kritērijs, kuram šis pasākums savā pašreizējā veidā neatbilst. |
| --- | --- |

(107)

Ar 2003. gada 4. augusta vēstuli Ungārijas Republikas misijas pārstāvjiem Eiropas Savienībā Komisija atkārtoti uzsvēra savu izpratni par jēdzienu “piemērojams pēc pievienošanās” attiecībā uz individuāliem atbalsta pasākumiem. Tomēr šajā vēstulē nebija skaidri pieminēts kompensācijas sniegšanas saistību novērtējums, kā arī netika skaidri prasīts sniegt detalizētu informāciju, proti, netika prasīts precīzi noteikt riskus un ietvert tos pilnīgā sarakstā, kas tiktu noslēgts pievienošanās brīdī, un noteikt šo prasību par kritēriju kompensācijas sniegšanas saistībām, kuras nedrīkstētu uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās. Komisijas vēstule izrādījās ārkārtīgi izsmeļoša attiecībā uz jēdzienu par piemērojamību pēc pievienošanās, un tajā nekādā veidā netika pieminēta prasība sniegt detalizētu informāciju. Detalizētas informācijas sniegšana ir kritērijs, kuram šis pasākums savā pašreizējā veidā neatbilst.

| (108) | Erste Bank iegādājās Postabank2003. gada 20. oktobrī, un pirkšanas un pārdošanas līgums ietvēra saistības sniegt kompensāciju. |
| --- | --- |

(108)

Erste Bank iegādājās Postabank2003. gada 20. oktobrī, un pirkšanas un pārdošanas līgums ietvēra saistības sniegt kompensāciju.

| (109) | Nākamās norādes par piemērojamības pārbaudi bija pieejamas Komisijas 2004. gada 28. janvāra formālajā lēmumā par Česká Spořitelna (CZ 14/03) un 2003. gada 16. decembra formālajā lēmumā par Komerční Banka (CZ 15/03). Šajos lēmumos bija teikts, ka Komisija uzskata individuālus atbalsta pasākumus par piemērojamiem pēc pievienošanās, ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti atbalsta piešķiršanas dienā nav zināma. Nevienā no šiem gadījumiem netika pieminēta prasība sniegt detalizētu informāciju, t. i., prasība precīzi noteikt riskus un ietvert tos pilnīgā sarakstā, ko noslēgtu pievienošanās dienā, lai konkrētas kompensācijas sniegšanas saistības nekvalificētu kā piemērojamas pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(109)

Nākamās norādes par piemērojamības pārbaudi bija pieejamas Komisijas 2004. gada 28. janvāra formālajā lēmumā par Česká Spořitelna (CZ 14/03) un 2003. gada 16. decembra formālajā lēmumā par Komerční Banka (CZ 15/03). Šajos lēmumos bija teikts, ka Komisija uzskata individuālus atbalsta pasākumus par piemērojamiem pēc pievienošanās, ja precīza ekonomiskā ietekme uz valsti atbalsta piešķiršanas dienā nav zināma. Nevienā no šiem gadījumiem netika pieminēta prasība sniegt detalizētu informāciju, t. i., prasība precīzi noteikt riskus un ietvert tos pilnīgā sarakstā, ko noslēgtu pievienošanās dienā, lai konkrētas kompensācijas sniegšanas saistības nekvalificētu kā piemērojamas pēc pievienošanās.

| (110) | Šo prasību sniegt detalizētu informāciju Komisija neizvirzīja Ungārijas uzmanības centrā līdz brīdim, kad 2004. gada 19. martā tā šo prasību minēja vēstulē. Šajā vēstulē bija skaidra atsauce uz Postabank lietu un sniegti norādījumi par kompensācijas sniegšanas saistību piemērojamību pēc pievienošanās, īpaši attiecībā uz trim kritērijiem, kas minēti šā lēmuma 14. punktā un lēmuma uzsākt procedūru 52. punktā, kā teikts iepriekš. |
| --- | --- |

(110)

Šo prasību sniegt detalizētu informāciju Komisija neizvirzīja Ungārijas uzmanības centrā līdz brīdim, kad 2004. gada 19. martā tā šo prasību minēja vēstulē. Šajā vēstulē bija skaidra atsauce uz Postabank lietu un sniegti norādījumi par kompensācijas sniegšanas saistību piemērojamību pēc pievienošanās, īpaši attiecībā uz trim kritērijiem, kas minēti šā lēmuma 14. punktā un lēmuma uzsākt procedūru 52. punktā, kā teikts iepriekš.

| (111) | Tāpēc laikā, kad 2003. gada oktobrī bija sagatavots Postabank pārdošanas un pirkšanas līgums, iesaistītajām personām bija zināmi ne visi būtiskie kritēriji, lai noteiktu neparedzētu garantiju un kompensācijas sniegšanas saistību (pretstatā citiem pasākumiem, piemēram, tādiem, kas paredz veikt noteiktus maksājumus laikā pēc pievienošanās) piemērojamību pēc pievienošanās. Paturot to prātā, varētu šķist nesaprātīgi prasīt līdzekļu atgūšanu attiecībā uz atbalstu, kas tika piešķirts laikā, kad nebija pilnīgi noskaidrotas Komisijas pamatnostādnes par kompensācijas sniegšanas saistību piemērojamības kritērijiem pēc pievienošanās, un šīs pamatnostādnes vēl varēja būt radījušas maldinošu iespaidu par to, ka tās ir pilnīgas. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc laikā, kad 2003. gada oktobrī bija sagatavots Postabank pārdošanas un pirkšanas līgums, iesaistītajām personām bija zināmi ne visi būtiskie kritēriji, lai noteiktu neparedzētu garantiju un kompensācijas sniegšanas saistību (pretstatā citiem pasākumiem, piemēram, tādiem, kas paredz veikt noteiktus maksājumus laikā pēc pievienošanās) piemērojamību pēc pievienošanās. Paturot to prātā, varētu šķist nesaprātīgi prasīt līdzekļu atgūšanu attiecībā uz atbalstu, kas tika piešķirts laikā, kad nebija pilnīgi noskaidrotas Komisijas pamatnostādnes par kompensācijas sniegšanas saistību piemērojamības kritērijiem pēc pievienošanās, un šīs pamatnostādnes vēl varēja būt radījušas maldinošu iespaidu par to, ka tās ir pilnīgas.

| (112) | Turklāt kompensācijas sniegšanas saistību pozitīvo ietekmi lielā mēra mazināja tas, ka tirgi bija informēti par notiekošo Komisijas izmeklēšanu. Saistībām sniegt kompensāciju nevarēja būt nozīmīga labvēlīga ietekme uz Bankas finansiālo situāciju. Tas ir saistīts ar noteiktiem tiesvedības riskiem saistībā ar Postabank pagātni un nav uzskatāms par garantiju, kas sniegtu tiešu priekšrocību līdzekļu piesaistīšanā. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt kompensācijas sniegšanas saistību pozitīvo ietekmi lielā mēra mazināja tas, ka tirgi bija informēti par notiekošo Komisijas izmeklēšanu. Saistībām sniegt kompensāciju nevarēja būt nozīmīga labvēlīga ietekme uz Bankas finansiālo situāciju. Tas ir saistīts ar noteiktiem tiesvedības riskiem saistībā ar Postabank pagātni un nav uzskatāms par garantiju, kas sniegtu tiešu priekšrocību līdzekļu piesaistīšanā.

| (113) | Pamatojoties uz iepriekšējiem un vispārējiem lietas apstākļiem, Komisija necenšas panākt maksas piemērošanu saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(113)

Pamatojoties uz iepriekšējiem un vispārējiem lietas apstākļiem, Komisija necenšas panākt maksas piemērošanu saistībām sniegt kompensāciju nezināmiem prasījumiem.

VIII.   SECINĀJUMS

| (114) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka daļa saistību, kas ietvertas pasākumā, kurš bija skaidri definēts līdz pievienošanās brīdim, nav piemērojamas pēc pievienošanās (t. i., abu revidentu uzņēmumu – Arthur Andersen Audit un Prudentia – iespējamās prasības pret Postabank, kā izklāstīts Erste Bank2004. gada 29. aprīļa vienpusējā paziņojuma sadaļā “Riska definīcija O”). |
| --- | --- |

(114)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka daļa saistību, kas ietvertas pasākumā, kurš bija skaidri definēts līdz pievienošanās brīdim, nav piemērojamas pēc pievienošanās (t. i., abu revidentu uzņēmumu – Arthur Andersen Audit un Prudentia – iespējamās prasības pret Postabank, kā izklāstīts Erste Bank2004. gada 29. aprīļa vienpusējā paziņojuma sadaļā “Riska definīcija O”).

| (115) | Komisija uzskata, ka pārējo daļu no kompensācijas sniegšanas saistībām nezināmiem prasījumiem, kuras Ungārija uzņēmās pret Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt., nevar uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās un tās ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(115)

Komisija uzskata, ka pārējo daļu no kompensācijas sniegšanas saistībām nezināmiem prasījumiem, kuras Ungārija uzņēmās pret Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt., nevar uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās un tās ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társaság un Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság (vai to cesionāru vai tiesību pārņēmēju) iespējamos prasījumus, kā teikts Erste Bank2004. gada 29. aprīļa vienpusējā paziņojuma sadaļā “Riska definīcija O”, nevar uzskatīt par piemērojamiem pēc pievienošanās.

2.   Pārējo daļu no kompensācijas sniegšanas saistībām nezināmiem prasījumiem, kuras Ungārija uzņēmās pret Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt., nevar uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās, un tās ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Ungārijas Republikai jānosaka daļa no kompensācijas sniegšanas saistībām nezināmiem prasījumiem, kuras var uzskatīt par piemērojamām pēc pievienošanās ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 30. aprīļa.

3. pants

Ungārijas Republikai divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas ir jāinformē Komisija par pasākumiem, kas veikti, lai to izpildītu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 68, 19.3.2005.

1

(2)  Valūtas maiņas kurss 2008. gada 25. augustā: EUR 1 = HUF 235,2.

2

(3)  T. i., līdz 2008. gada 16. decembrim.

3

(4)  Pamatojoties uz to, saistībā ar potenciāliem tiesāšanās prasījumiem valsts kā pārdevēja veiktu maksājumus šādā apmērā:

4

| — | 50 % no pirmajiem četriem miljardiem forintu no attiecīgajām bankas kopējām saistībām, |
| --- | --- |

—

50 % no pirmajiem četriem miljardiem forintu no attiecīgajām bankas kopējām saistībām,

| — | 100 % no pārējās summas, kas pārsniedz četrus miljardus Ungārijas forintu, bet kopā ne vairāk kā 350 miljardus forintu. |
| --- | --- |

—

100 % no pārējās summas, kas pārsniedz četrus miljardus Ungārijas forintu, bet kopā ne vairāk kā 350 miljardus forintu.

Pārdevēja saistības attiecībā uz potenciāliem tiesāšanās prasījumiem zaudē spēku piecus gadus pēc akciju pirkuma līguma izpildes saistībā ar trešās personas prasījumiem, attiecībā uz kuriem nav sākta tiesas vai arbitrāžas procedūra. Kompensācijas paredzēšana potenciāliem tiesāšanās prasījumiem attiecas tikai uz trim skaidri noteiktiem elementiem. Komisija pasludināja pasākumu par nepiemērojamu pēc pievienošanās (skatīt lēmumu uzsākt procedūru, OV C 68, 19.3.2005.).

(5)  Šādus pasākumus par labu Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. uzskatīja par nepiemērojamiem pēc pievienošanās: “Subordinētās obligācijas, 1995. gada aprīlis”, “Kapitāla palielināšana, 1995. gada septembris”, “Subordinētās obligācijas, 1996. gada marts”, “Subordinētās obligācijas, 1996. gada jūlijs”, “Atbrīvojums no obligātās rezerves prasības, 1997. gada marts”, “Tiešs valsts galvojums, 1997. gada aprīlis”, “Aktīvu mijmaiņas darījums, 1997. gada septembris”, “Kapitāla palielināšana, 1997. gada jūnijs”, “Subordinētās obligācijas, 1997. gada decembris”, “Kapitāla palielināšana, 1998. gada maijs”, “Kapitāla pārstrukturēšana, 1998. gada decembris”, “Ieguldījumu portfeļa sanācija, 1998. gada decembris”, “Atbrīvojums no likumā noteiktajiem aizdevumu un ieguldījumu ierobežojumiem, 1999. gada aprīlis”, “Atteikšanās no Postabank apvienošanas līguma saistībām, 2001. gada novembris”, “Atbrīvojums no atvērto valūtas pozīciju ierobežojumiem, 2001. gada oktobris”, “Izņēmuma tiesības atvērt kontus studentiem studējošo kredītu izmaksai, 2001. gada septembris” un “Kompensācijas par potenciāliem tiesāšanās prasījumiem, 2003. gada oktobris”.

5

Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt.

Postabank

(6)  Pirmajā konkursa procedūras kārtā pretendentiem lūdza iesniegt cenu priekšlikumus un sīki uzskaitīt visus pasākumus, ko tie gaida no valsts saistībā ar Bankas pienākumiem attiecībā uz gaidāmo un potenciālo tiesvedību. Kā Ungārijas iestādes skaidroja: “Katram pretendentam bija arī atsevišķi jānorāda vēlamais ērtību līmenis attiecībā uz saistībām, kas izriet no notikumiem pirms privatizācijas, un attiecībā uz darbībām, kuras tas nevarēja ietekmēt. Pēc tam otrajā kārtā pretendentiem tika izsniegts akciju pirkuma līgums, pamatojoties uz pretendentu ierosinājumiem indikatīvajos piedāvājumos saistībā ar rīcību attiecībā uz gaidāmo un potenciālo tiesvedību un jebkuriem citiem tiesāšanās prasījumiem.”

6

(7)  Skatīt Eiropas nolīguma II nodaļas 62. panta 1) punkta iii) apakšpunktu.

7

(8)  Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. (Ungārijas valsts privatizācijas un kontrolakciju sabiedrība), kuras pašreizējais tiesību pārņēmējs ir Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Rt. (Ungārijas valsts kontrolakciju sabiedrība).

8

Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt.

Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Rt.

(9)  Skatīt lēmumu uzsākt procedūru (OV C 68, 19.3.2005.).

9

(10)  Lieta T-11/95 “BP Chemicals” pret Komisiju [1998] Recueil, II–3235. lpp., 178. un 179. punkts.

10

“BP Chemicals” pret Komisiju

Recueil

(11)  Hytasa (92/317/EEK) – Komisijas 1992. gada 25. marta lēmums (OV L 171, 26.6.1992., 54. lpp.), Centrale del Latte di Roma (2000/628/EK) – Komisijas 2000. gada 11. aprīļa lēmums (OV L 265, 19.10.2000., 15. lpp.), Crédit Foncier de France (2001/89/EK) – Komisijas 1999. gada 23. jūnija lēmums (OV L 34, 3.2.2001., 36. lpp.), KataLeuna GmbH Catalysts (2001/685/EK) – Komisijas 2001. gada 13. februāra lēmums (OV L 245, 14.9.2001., 26. lpp.), Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH (ETM) (2000/395/EK) – Komisijas 1999. gada 22. decembra lēmums (OV L 150, 23.6.2000., 64. lpp.), Italstrade (1999/269/EK) – Komisijas 1998. gada 16. septembra lēmums (OV L 109, 27.4.1999., 1. lpp.), TASQ (2000/647/EK) – Komisijas 2000. gada 3. maija lēmums (OV L 272, 25.10.2000., 29. lpp.), Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH (2002/896/EK) – Komisijas 2002. gada 30. janvāra lēmums (OV L 314, 18.11.2002., 62. lpp.), Buna/Leuna (96/545/EK) – Komisijas 1996. gada 29. maija lēmums (OV L 239, 19.9.1996., 1. lpp.), InfraLeuna (C/1999/646) – Komisijas 1998. gada 25. novembra lēmums (OV L 260, 6.10.1999., 1. lpp.), Head Tyrolia Mares (97/81/EK) – Komisijas 1996. gada 30. jūlija lēmums (OV L 25, 28.1.1997., 26. lpp.), Koninklijke Schelde Groep (2003/45/EK) – Komisijas 2002. gada 5. jūnija lēmums (OV L 14, 21.1.2003., 56. lpp.).

11

Hytasa

Centrale del Latte di Roma

Crédit Foncier de France

KataLeuna GmbH Catalysts

Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH

ETM

Italstrade

TASQ

Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH

Buna/Leuna

InfraLeuna

Head Tyrolia Mares

Koninklijke Schelde Groep

(12)  Lieta C-390/98 “H.J. Banks & Co, Ltd.” pret Ogļrūpniecības iestādi un tirdzniecības un rūpniecības valsts sekretāru.

12

“H.J. Banks & Co, Ltd.” pret Ogļrūpniecības iestādi un tirdzniecības un rūpniecības valsts sekretāru

(13)  Lieta C-277/00 Vācijas Federatīvā Republika pret Komisiju.

13

Vācijas Federatīvā Republika pret Komisiju

(14)  Skatīt lietu C-334/99 Vācija pret Komisiju, 133.–142. lpp.

14

Vācija pret Komisiju

(15)  Skatīt ģenerāladvokāta Léger2003. gada 14. janvāra secinājumus Altmark lietā (lieta C-280/00, 20. lpp. un turpmākās lappuses).

15

Léger

Altmark

(16)  Skatīt apvienotās lietas C-278/92 līdz C-280/92 Spānija pret Komisiju, 22. lpp., un lietu C-334/99, kas minēta iepriekš, 133.–134. lpp.

16

Spānija pret Komisiju

(17)  Skatīt lietu 730/79 “Philip Morris” pret Komisiju.

17

“Philip Morris” pret Komisiju

(18)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

18

(19)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

19

(20)  Skatīt 104. lpp. 2004. gada pamatnostādnēs.

20

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 6.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/28

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2009/175/KĀDP

(2009. gada 5. marts),

ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku (1), īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANODP) Rezolūciju 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku (1), īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANODP) Rezolūciju 1483 (2003).

| (2) | ANO DP 2008. gada 22. decembrī pieņēma Rezolūciju 1859 (2008), ar kuru tā nolēma inter alia līdz 2009. gada 31. decembrim pagarināt pasākumus attiecībā uz tādu ieņēmumu noguldīšanu Irākas Attīstības fondā, kas gūti no Irākas naftas, naftas produktu un dabas gāzes eksporta un attiecībā uz dažu Irākas īpašumu imunitāti tiesvedībā, kā izklāstīts ANO DP Rezolūcijā 1483 (2003) un Rezolūcijā 1546 (2004). |
| --- | --- |

(2)

ANO DP 2008. gada 22. decembrī pieņēma Rezolūciju 1859 (2008), ar kuru tā nolēma inter alia līdz 2009. gada 31. decembrim pagarināt pasākumus attiecībā uz tādu ieņēmumu noguldīšanu Irākas Attīstības fondā, kas gūti no Irākas naftas, naftas produktu un dabas gāzes eksporta un attiecībā uz dažu Irākas īpašumu imunitāti tiesvedībā, kā izklāstīts ANO DP Rezolūcijā 1483 (2003) un Rezolūcijā 1546 (2004).

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP.

| (4) | Lai īstenotu konkrētus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība, |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu konkrētus pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP groza šādi:

Kopējās nostājas 7. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Kopējās nostājas 4. un 5. pantu piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2009. gada 5. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. ŘÍMAN

---

(1)  OV L 169, 8.7.2003., 72. lpp.

1

---