# Euroopa Liidu L 31/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 31 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide31. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 31

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide31. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 3 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmete tüübikinnitust | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 4 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmete tüübikinnitust | 35 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 3 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmete tüübikinnitust

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 4 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmete tüübikinnitust

35

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 31.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 3 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste helkurseadmete tüübikinnitust

3. versioon

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 10. täiendus — jõustumise kuupäev: 2. veebruar 2007

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Erinõuded (katsed) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa — | Helkurseadmed, tähised, ühikud |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Teatis helkurseadme tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta kooskõlas eeskirjaga nr 3 |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | IA ja IIIA klassi seadmete katsemenetlus |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Kujule ja mõõtmetele esitatavad nõuded
  Liide — Haagiste IIIA ja IIIB klassi helkurid |
| --- | --- |

5. lisa —

Kujule ja mõõtmetele esitatavad nõuded

Liide — Haagiste IIIA ja IIIB klassi helkurid

| 6. lisa — | Kolorimeetrilised nõuded |
| --- | --- |

6. lisa —

| 7. lisa — | Fotomeetrilised nõuded |
| --- | --- |

7. lisa —

| 8. lisa — | Vastupidavus välismõjudele |
| --- | --- |

8. lisa —

| 9. lisa — | Helkurseadmete optiliste näitajate ajaline stabiilsus |
| --- | --- |

9. lisa —

| 10. lisa — | Kuumuskindlus |
| --- | --- |

10. lisa —

| 11. lisa — | Värvipüsivus |
| --- | --- |

11. lisa —

| 12. lisa — | Katsete ajaline järjestus |
| --- | --- |

12. lisa —

| 13. lisa — | IVA klassi seadmete löögikindlus |
| --- | --- |

13. lisa —

| 14. lisa — | IVA klassi seadmete katsemenetlus |
| --- | --- |

14. lisa —

| 15. lisa — | IVA klassi seadmete katsete ajaline järjestus |
| --- | --- |

15. lisa —

| 16. lisa — | IB ja IIIB klassi seadmete katsemenetlus |
| --- | --- |

16. lisa —

| 17. lisa — | Tootmise nõuetele vastavuse järelevalve menetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

17. lisa —

| 18. lisa — | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

18. lisa —

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L-, M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite helkurseadmete (2) suhtes.

2.   MÕISTED (3)

Käesolevas eeskirjas

| 2.1. | kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid: |
| --- | --- |

2.1.

kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid:

| 2.2. | „tagasipeegeldus” — peegeldus, mille puhul valgus peegeldatakse tagasi tulekusuunale lähedases suunas. See omadus peab säilima valgustusnurga suurte erinevuste puhul; |
| --- | --- |

2.2.

„tagasipeegeldus” — peegeldus, mille puhul valgus peegeldatakse tagasi tulekusuunale lähedases suunas. See omadus peab säilima valgustusnurga suurte erinevuste puhul;

| 2.3. | „tagasipeegeldav optiline osa” — tagasipeegeldust tekitav optiliste osiste kombinatsioon; |
| --- | --- |

2.3.

„tagasipeegeldav optiline osa” — tagasipeegeldust tekitav optiliste osiste kombinatsioon;

| 2.4. | „helkurseade” (2) — koost, mis on kasutusvalmis ja koosneb ühest või enamast tagasipeegeldavast optilisest osast; |
| --- | --- |

2.4.

„helkurseade” (2) — koost, mis on kasutusvalmis ja koosneb ühest või enamast tagasipeegeldavast optilisest osast;

| 2.5. | „kõrvalekaldenurk” — nullkeset vastuvõtja keskme ning valgustusallika keskmega ühendavate sirgjoonte vaheline nurk; |
| --- | --- |

2.5.

„kõrvalekaldenurk” — nullkeset vastuvõtja keskme ning valgustusallika keskmega ühendavate sirgjoonte vaheline nurk;

| 2.6. | „valgustusnurk” — nurk nulltelje ja sirgjoone vahel, mis ühendab nullkeset valgustusallika keskmega; |
| --- | --- |

2.6.

„valgustusnurk” — nurk nulltelje ja sirgjoone vahel, mis ühendab nullkeset valgustusallika keskmega;

| 2.7. | „pöördenurk” — nurk, millega helkurseade pöörleb etteantud asendist ümber oma nulltelje; |
| --- | --- |

2.7.

„pöördenurk” — nurk, millega helkurseade pöörleb etteantud asendist ümber oma nulltelje;

| 2.8. | „helkurseadme nähtavusnurk” — nurk, mille all on nähtav suurim osa valgustatud pinnast, vaadatuna valgustusallika või vastuvõtja keskmest; |
| --- | --- |

2.8.

„helkurseadme nähtavusnurk” — nurk, mille all on nähtav suurim osa valgustatud pinnast, vaadatuna valgustusallika või vastuvõtja keskmest;

| 2.9. | „helkurseadme valgustatus” — lühendatud väljend, mida tavaliselt kasutatakse sellise valgustuse tähistamisel, mida mõõdetakse valguskiirtega risti asetseval ja nullkeset läbival tasapinnal; |
| --- | --- |

2.9.

„helkurseadme valgustatus” — lühendatud väljend, mida tavaliselt kasutatakse sellise valgustuse tähistamisel, mida mõõdetakse valguskiirtega risti asetseval ja nullkeset läbival tasapinnal;

| 2.10. | „valgustugevuse koefitsient (CIL)” — kindlaksmääratud suunas peegelduv valgustugevus, jagatud helkurseadme valgustatusega antud valgustus-, kõrvalekalde- ja pöördenurga juures. |
| --- | --- |

2.10.

„valgustugevuse koefitsient (CIL)” — kindlaksmääratud suunas peegelduv valgustugevus, jagatud helkurseadme valgustatusega antud valgustus-, kõrvalekalde- ja pöördenurga juures.

| 2.11. | Käesolevas eeskirjas kasutusel olevad tähised ja ühikud on esitatud käesoleva eeskirja 1. lisas. |
| --- | --- |

2.11.

Käesolevas eeskirjas kasutusel olevad tähised ja ühikud on esitatud käesoleva eeskirja 1. lisas.

| 2.12. | Helkurseadme tüüp määratakse kindlaks koos tüübikinnitustaotlusega esitatud näidiste ja kirjeldavate dokumentide abil. Helkurseadmeid võib pidada samasse tüüpi kuuluvaks, kui neil on üks või mitu standardnäidise tagasipeegeldavate optiliste osadega identset osa või kui osad ei ole identsed, aga on sümmeetrilised ja neid saab paigaldada nii sõiduki vasakule kui ka paremale poolele ning kui nende muude osade erinevus standardnäidise muudest osadest ei mõjuta käesolevas eeskirjas ette nähtud omadusi. |
| --- | --- |

2.12.

Helkurseadme tüüp määratakse kindlaks koos tüübikinnitustaotlusega esitatud näidiste ja kirjeldavate dokumentide abil. Helkurseadmeid võib pidada samasse tüüpi kuuluvaks, kui neil on üks või mitu standardnäidise tagasipeegeldavate optiliste osadega identset osa või kui osad ei ole identsed, aga on sümmeetrilised ja neid saab paigaldada nii sõiduki vasakule kui ka paremale poolele ning kui nende muude osade erinevus standardnäidise muudest osadest ei mõjuta käesolevas eeskirjas ette nähtud omadusi.

| 2.13. | Helkurseadmed liigitatakse fotomeetriliste näitajate järgi kolme klassi: IA või IB, IIIA või IIIB ja IVA klass. |
| --- | --- |

2.13.

Helkurseadmed liigitatakse fotomeetriliste näitajate järgi kolme klassi: IA või IB, IIIA või IIIB ja IVA klass.

| 2.14. | IB ja IIIB klassi helkurseadmed on kombineeritud teiste märgulaternatega, mis ei ole 8. lisa punkti 1.1 kohaselt veekindlad ja on sõidukisse sisse ehitatud. |
| --- | --- |

2.14.

IB ja IIIB klassi helkurseadmed on kombineeritud teiste märgulaternatega, mis ei ole 8. lisa punkti 1.1 kohaselt veekindlad ja on sõidukisse sisse ehitatud.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või vajaduse korral tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
  Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet võib sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite või maapinna suhtes. IA, IB ja IVA klassi helkurite puhul määratakse kindlaks, kas need pöörlevad ümber oma nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud tuleb teatises märkida. Taotlusele tuleb lisada: |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või vajaduse korral tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Taotleja soovi korral määratakse taotluses kindlaks, kas seadet võib sõidukile paigaldada nullteljest erinevate kallete all sõiduki baastasandite või maapinna suhtes. IA, IB ja IVA klassi helkurite puhul määratakse kindlaks, kas need pöörlevad ümber oma nulltelje; sellised paigaldamise erijuhud tuleb teatises märkida. Taotlusele tuleb lisada:

| 3.1.1. | joonised kolmes eksemplaris, mis on tüübi kindlaksmääramiseks piisavalt üksikasjalikud ja millel näidatakse helkurseadme geomeetriline asend/geomeetrilised asendid sõidukile kinnitamiseks ning mis IB või IIIB klassi helkurite puhul sisaldavad ka paigaldussuuniseid. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja klassitähise kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes; |
| --- | --- |

3.1.1.

joonised kolmes eksemplaris, mis on tüübi kindlaksmääramiseks piisavalt üksikasjalikud ja millel näidatakse helkurseadme geomeetriline asend/geomeetrilised asendid sõidukile kinnitamiseks ning mis IB või IIIB klassi helkurite puhul sisaldavad ka paigaldussuuniseid. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja klassitähise kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes;

| 3.1.2. | tagasipeegeldava optilise osa materjalide tehniliste spetsifikatsioonidega lühikirjeldus; |
| --- | --- |

3.1.2.

tagasipeegeldava optilise osa materjalide tehniliste spetsifikatsioonidega lühikirjeldus;

| 3.1.3. | helkurseadme tootja kindlaksmääratud värvusega näidised, vajaduse korral koos kinnitusvahenditega; esitatavate näidiste arv on sätestatud käesoleva eeskirja 4. lisas; |
| --- | --- |

3.1.3.

helkurseadme tootja kindlaksmääratud värvusega näidised, vajaduse korral koos kinnitusvahenditega; esitatavate näidiste arv on sätestatud käesoleva eeskirja 4. lisas;

| 3.1.4. | vajaduse korral kaks muu(de) värvus(t)ega näidist, et laiendada tüübikinnitust samal ajal või edaspidi muu(de) värvus(t)ega helkurseadmetele; |
| --- | --- |

3.1.4.

vajaduse korral kaks muu(de) värvus(t)ega näidist, et laiendada tüübikinnitust samal ajal või edaspidi muu(de) värvus(t)ega helkurseadmetele;

| 3.1.5. | IVA klassi seadmete puhul helkurseadme näidised, vajaduse korral koos kinnitusvahenditega; esitatavate näidiste arv on sätestatud käesoleva eeskirja 14. lisas. |
| --- | --- |

3.1.5.

IVA klassi seadmete puhul helkurseadme näidised, vajaduse korral koos kinnitusvahenditega; esitatavate näidiste arv on sätestatud käesoleva eeskirja 14. lisas.

4.   MÄRGISTUS

| 4.1. | Igale tüübikinnituse saamiseks esitatud helkurseadmele peab olema kantud: |
| --- | --- |

4.1.

Igale tüübikinnituse saamiseks esitatud helkurseadmele peab olema kantud:

| 4.1.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.2. | sõna „TOP”, mis paikneb horisontaalselt valgustava pinna ülaosas, kui see on vajalik tootja ettenähtud pöördenurga või -nurkade üheseks kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

4.1.2.

sõna „TOP”, mis paikneb horisontaalselt valgustava pinna ülaosas, kui see on vajalik tootja ettenähtud pöördenurga või -nurkade üheseks kindlaksmääramiseks.

| 4.2. | Igal helkurseadmel peab olema piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks. See ala näidatakse punktis 3.1.1 nimetatud joonistel. |
| --- | --- |

4.2.

Igal helkurseadmel peab olema piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks. See ala näidatakse punktis 3.1.1 nimetatud joonistel.

| 4.3. | Märgistus tuleb kinnitada helkurseadme valgustavale pinnale või ühele valgustavatest pindadest ning see peab olema väljastpoolt nähtav, kui helkurseade on sõidukile kinnitatud. |
| --- | --- |

4.3.

Märgistus tuleb kinnitada helkurseadme valgustavale pinnale või ühele valgustavatest pindadest ning see peab olema väljastpoolt nähtav, kui helkurseade on sõidukile kinnitatud.

| 4.4. | Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.4.

Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Kui kõik esitatud näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübile kinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui kõik esitatud näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübile kinnitus.

| 5.2. | Kui helkurseadme tüübi kinnitust laiendatakse teistele samasugustele seadmetele, mis erinevad üksnes värvuse poolest, nõutakse käesoleva eeskirja punktis 3.1.4 osutatud kahe ükskõik millise värvusega ning 6. lisas sätestatud kolorimeetrilistele nõuetele vastava näidise esitamist; muid katseid enam ei nõuta. IVA klassi seadmete puhul käesolevat punkti 5.2 ei kohaldata. |
| --- | --- |

5.2.

Kui helkurseadme tüübi kinnitust laiendatakse teistele samasugustele seadmetele, mis erinevad üksnes värvuse poolest, nõutakse käesoleva eeskirja punktis 3.1.4 osutatud kahe ükskõik millise värvusega ning 6. lisas sätestatud kolorimeetrilistele nõuetele vastava näidise esitamist; muid katseid enam ei nõuta. IVA klassi seadmete puhul käesolevat punkti 5.2 ei kohaldata.

| 5.3. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02, mis tähistab 02-seeria muudatusi, mis jõustusid 1. juulil 1985) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale helkurseadme tüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes värvuselt erinevale seadmele. |
| --- | --- |

5.3.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02, mis tähistab 02-seeria muudatusi, mis jõustusid 1. juulil 1985) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale helkurseadme tüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes värvuselt erinevale seadmele.

| 5.4. | Teade helkurseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.4.

Teade helkurseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 5.5. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud helkurseadme tüübile vastavale helkurseadmele tuleb punktis 4.2 osutatud alale peale punktis 4.1 kirjeldatud märgistuse kinnitada järgmised tähised: |
| --- | --- |

5.5.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud helkurseadme tüübile vastavale helkurseadmele tuleb punktis 4.2 osutatud alale peale punktis 4.1 kirjeldatud märgistuse kinnitada järgmised tähised:

| 5.5.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: |
| --- | --- |

5.5.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 5.5.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

5.5.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

| 5.5.1.2. | tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

5.5.1.2.

tüübikinnitusnumbrist;

| 5.5.1.3. | tähiste rühmast — IA, IB, IIIA, IIIB või IVA — mis näitab tüübikinnituse saanud helkurseadme klassi. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

tähiste rühmast — IA, IB, IIIA, IIIB või IVA — mis näitab tüübikinnituse saanud helkurseadme klassi.

| 5.6. | Kui kaks või enam laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest (sh helkurist) koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada. |
| --- | --- |

5.6.

Kui kaks või enam laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest (sh helkurist) koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada.

| 5.6.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib asetada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et: |
| --- | --- |

5.6.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib asetada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:

| 5.6.1.1. | märk on pärast paigaldamist nähtav; |
| --- | --- |

5.6.1.1.

märk on pärast paigaldamist nähtav;

| 5.6.1.2. | ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki.

| 5.6.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida: |
| --- | --- |

5.6.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida:

| 5.6.2.1. | kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale |
| --- | --- |

5.6.2.1.

kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale

| 5.6.2.2. | või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt võimalikke näiteid 3. lisas). |
| --- | --- |

5.6.2.2.

või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt võimalikke näiteid 3. lisas).

| 5.6.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad minimaalsetest mõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul. |
| --- | --- |

5.6.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad minimaalsetest mõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul.

| 5.6.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

5.6.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

| 5.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.8. | Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud üksiklaternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

5.8.

Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud üksiklaternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool nimetatud lisatähistega.

6.   ÜLDISED NÕUDED

| 6.1. | Helkurseadmete ehitus peab võimaldama nende nõuetekohast kasutamist tavapärastes kasutustingimustes. Peale selle ei tohi neil olla konstruktsiooni- ega tootmisvigu, mis kahjustavad nende tõhusat toimimist või takistavad nende töökorras hoidmist. |
| --- | --- |

6.1.

Helkurseadmete ehitus peab võimaldama nende nõuetekohast kasutamist tavapärastes kasutustingimustes. Peale selle ei tohi neil olla konstruktsiooni- ega tootmisvigu, mis kahjustavad nende tõhusat toimimist või takistavad nende töökorras hoidmist.

| 6.2. | Helkurseadmete osi ei tohi olla kerge lahti monteerida. |
| --- | --- |

6.2.

Helkurseadmete osi ei tohi olla kerge lahti monteerida.

| 6.3. | Tagasipeegeldavad optilised osad ei tohi olla asendatavad. |
| --- | --- |

6.3.

Tagasipeegeldavad optilised osad ei tohi olla asendatavad.

| 6.4. | Helkurseadmete välispinda peab olema lihtne puhastada. Seetõttu ei tohi see olla kare; sellel võib olla mügarikke juhul, kui need ei takista puhastamist. |
| --- | --- |

6.4.

Helkurseadmete välispinda peab olema lihtne puhastada. Seetõttu ei tohi see olla kare; sellel võib olla mügarikke juhul, kui need ei takista puhastamist.

| 6.5. | IVA klassi seadmete kinnitusvahendid peavad olema sellised, et seadme ja sõiduki vaheline kinnitus oleks stabiilne ja vastupidav. |
| --- | --- |

6.5.

IVA klassi seadmete kinnitusvahendid peavad olema sellised, et seadme ja sõiduki vaheline kinnitus oleks stabiilne ja vastupidav.

| 6.6. | Tavapärastes kasutustingimustes tuleb tagada, et helkurite sisepinnale ei ole võimalik ligi pääseda. |
| --- | --- |

6.6.

Tavapärastes kasutustingimustes tuleb tagada, et helkurite sisepinnale ei ole võimalik ligi pääseda.

7.   ERINÕUDED (KATSED)

| 7.1. | Helkurseadmed peavad vastama ka kujule ja mõõtmetele esitatavatele ning kolorimeetrilistele, fotomeetrilistele, füüsikalistele ja mehaanilistele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva eeskirja V–XI ja 13. lisas. Katsemenetlusi kirjeldatakse 4. lisas (IA ja IIIA klass), 14. lisas (IVA klass) ja 16. lisas (IB ja IIIB klass). |
| --- | --- |

7.1.

Helkurseadmed peavad vastama ka kujule ja mõõtmetele esitatavatele ning kolorimeetrilistele, fotomeetrilistele, füüsikalistele ja mehaanilistele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva eeskirja V–XI ja 13. lisas. Katsemenetlusi kirjeldatakse 4. lisas (IA ja IIIA klass), 14. lisas (IVA klass) ja 16. lisas (IB ja IIIB klass).

| 7.2. | Sõltuvalt helkurseadmete ja eelkõige nende optiliste osade valmistamiseks kasutatud materjalist võivad pädevad asutused anda laboritele loa teatavad tarbetud katsed tegemata jätta, tingimusel et see märgitakse tüübikinnituse teatise märkuste lahtris. |
| --- | --- |

7.2.

Sõltuvalt helkurseadmete ja eelkõige nende optiliste osade valmistamiseks kasutatud materjalist võivad pädevad asutused anda laboritele loa teatavad tarbetud katsed tegemata jätta, tingimusel et see märgitakse tüübikinnituse teatise märkuste lahtris.

8.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 8.1. | Käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud helkurid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 7 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud helkurid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 7 sätestatud nõudeid.

| 8.2. | Käesoleva eeskirja 17. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalve menetluse jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

8.2.

Käesoleva eeskirja 17. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalve menetluse jaoks peavad olema täidetud.

| 8.3. | Käesoleva eeskirja 18. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

8.3.

Käesoleva eeskirja 18. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud.

| 8.4. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.4.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Helkurseadme tüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusega helkurseade ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile. |
| --- | --- |

9.1.

Helkurseadme tüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusega helkurseade ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

10.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud helkurseadme tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised:

| 12.1. | peavad jätkuvalt tunnustama endise I, II ja III klassi helkurseadmete tüübikinnitusi, mida kavatsetakse paigaldada asendusseadmena kasutuses olevatele sõidukitele; |
| --- | --- |

12.1.

peavad jätkuvalt tunnustama endise I, II ja III klassi helkurseadmete tüübikinnitusi, mida kavatsetakse paigaldada asendusseadmena kasutuses olevatele sõidukitele;

| 12.2. | võivad väljastada I ja II klassi seadmetele tüübikinnitusi eeskirja algversiooni alusel (23. septembri 1964. aasta dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2) tingimusel, et seadmed on ette nähtud asendusseadmena kasutuses olevatele sõidukitele paigaldamiseks ning et tehnilistel põhjustel ei vasta kõnealused seadmed IA klassi fotomeetrilistele nõuetele; |
| --- | --- |

12.2.

võivad väljastada I ja II klassi seadmetele tüübikinnitusi eeskirja algversiooni alusel (23. septembri 1964. aasta dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2) tingimusel, et seadmed on ette nähtud asendusseadmena kasutuses olevatele sõidukitele paigaldamiseks ning et tehnilistel põhjustel ei vasta kõnealused seadmed IA klassi fotomeetrilistele nõuetele;

| 12.3. | võivad keelata selliste helkurseadmete paigaldamise, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, |
| --- | --- |

12.3.

võivad keelata selliste helkurseadmete paigaldamise, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele,

| 12.3.1. | sõidukitele, mille tüübikinnitus või üksiksõiduki kinnitus on väljastatud 20. märtsil 1984 või pärast seda; |
| --- | --- |

12.3.1.

sõidukitele, mille tüübikinnitus või üksiksõiduki kinnitus on väljastatud 20. märtsil 1984 või pärast seda;

| 12.3.2. | sõidukitele, mis võeti esimest korda kasutusele 20. märtsil 1985 või pärast seda. |
| --- | --- |

12.3.2.

sõidukitele, mis võeti esimest korda kasutusele 20. märtsil 1985 või pärast seda.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(2)  Nimetatakse ka helkuriteks.

(3)  Käesolevas eeskirjas kasutatud tehnilised mõisted (välja arvatud need, mis on esitatud eeskirjas nr 48) on Rahvusvahelises Valgustuskomisjonis (CIE) vastu võetud mõisted.

(4)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppe osalistele.

---

1. LISA

HELKURSEADMED

Tähised ja ühikud

| A | = | helkurseadme valgustav pind (cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | nullkese |
| NC | = | nulltelg |
| Rr | = | vastuvõtja, vaatleja või mõõteseade |
| Cr | = | vastuvõtja kese |
| Ør | = | vastuvõtja Rr läbimõõt, kui vastuvõtja on ringikujuline (cm) |
| Se | = | valgustusallikas |
| Cs | = | valgustusallika kese |
| Øs | = | valgustusallika läbimõõt (cm) |
| De | = | vahemaa valgustusallika keskmest Cs nullkeskmeni C (m) |
| D'e | = | vahemaa vastuvõtja keskmest Cr nullkeskmeni C (m)






  Märkus: | erinevus De ja D'e vahel on üldjuhul nii väike, et tavapärastes vaatlustingimustes De = D'e. |

A

=

helkurseadme valgustav pind (cm2)

C

=

nullkese

NC

=

nulltelg

Rr

=

vastuvõtja, vaatleja või mõõteseade

Cr

=

vastuvõtja kese

Ør

=

vastuvõtja Rr läbimõõt, kui vastuvõtja on ringikujuline (cm)

Se

=

valgustusallikas

Cs

=

valgustusallika kese

Øs

=

valgustusallika läbimõõt (cm)

De

=

vahemaa valgustusallika keskmest Cs nullkeskmeni C (m)

D'e

=

vahemaa vastuvõtja keskmest Cr nullkeskmeni C (m)

Märkus:

erinevus De ja D'e vahel on üldjuhul nii väike, et tavapärastes vaatlustingimustes De = D'e.

D

=

vaatluskaugus, millest alates valgustav pind näib pidevana

a

=

kõrvalekaldenurk

β

=

valgustusnurk. Seda nurka tähistatakse alati horisontaalseks peetava sirgjoone CsC suhtes lisamärkidega – (vasak), + (parem), + (üles) või – (alla), olenevalt valgustusallika Se asendist nulltelje NC suhtes helkurseadme suunas vaadatuna. Suundade puhul, mille määravad vertikaalne ja horisontaalne valgustusnurk, antakse alati esimesena vertikaalnurk.

γ

=

mõõteseadme Rr nähtavusnurk vaadatuna nullkeskmest C

δ

=

valgustusallika Se nähtavusnurk vaadatuna nullkeskmest C

ε

=

pöördenurk. Nurk on positiivne, kui pöörlemine toimub valgustava pinna poole vaadates päripäeva. Tähisega „TOP” märgitud asendit helkurseadmel peetakse algasendiks.

E

=

helkurseadme valgustatus (lux)

CIL

=

valgustugevuse koefitsient (millikandelat/lux).

Nurki väljendatakse kraadides ja minutites.

HELKURID

Tähised

Image

---

2. LISA

Image

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Joonis 1

Üksiklaternate märgistus

NÄIDIS A

Image

NÄIDIS B

Image

NÄIDIS C

Image

| Märkus: | Joonistel kujutatud tüübikinnitusnumber tuleb asetada ükskõik millisele sobivale kohale E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale. Tüübikinnitusnumbri numbrikohad peavad paiknema E-tähega samasuunaliselt. Klassi tähistav tähiserühm peab asuma diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. Pädevad asutused peavad vältima selliste tüübikinnitusnumbrite nagu IA, IB, IIIA, IIIB ja IVA kasutamist, sest neid võidakse segi ajada klassitähistega IA, IB, IIIA, IIIB ja IVA.
  Juuresolevatel joonistel on näha võimalikud kujundused; tegemist on vaid näidistega.
  Joonistel kujutatud tüübikinnitusnumbriga helkurseade on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 02216. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus:

Joonistel kujutatud tüübikinnitusnumber tuleb asetada ükskõik millisele sobivale kohale E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale. Tüübikinnitusnumbri numbrikohad peavad paiknema E-tähega samasuunaliselt. Klassi tähistav tähiserühm peab asuma diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. Pädevad asutused peavad vältima selliste tüübikinnitusnumbrite nagu IA, IB, IIIA, IIIB ja IVA kasutamist, sest neid võidakse segi ajada klassitähistega IA, IB, IIIA, IIIB ja IVA.

Juuresolevatel joonistel on näha võimalikud kujundused; tegemist on vaid näidistega.

Joonistel kujutatud tüübikinnitusnumbriga helkurseade on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 02216. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetega.

Joonis 2

Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate lihtsustatud märgistus

NÄIDIS D

Image

NÄIDIS E

Image

NÄIDIS F

Image

| Märkus: | Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised D, E ja F) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest: | IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised D, E ja F) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest:

IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega;

| | 2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 algversiooniga; |
| --- | --- |

2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 algversiooniga;

| | punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega;

| | tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega.

---

4. LISA

IA JA IIIA KLASSI SEADMETE KATSEMENETLUS

| 1. | Taotleja peab tüübikinnituse saamiseks esitama kümme näidist, mida katsetatakse 12. lisas esitatud ajalises järjestuses. |
| --- | --- |

1.

Taotleja peab tüübikinnituse saamiseks esitama kümme näidist, mida katsetatakse 12. lisas esitatud ajalises järjestuses.

| 2. | Pärast üldistele nõuetele (eeskirja punkt 6) ning kujule ja mõõtmetele esitatavatele nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist katsetatakse kümne näidise kuumuskindlust käesoleva eeskirja 10. lisas kirjeldatud viisil ning vähemalt üks tund pärast seda katset uuritakse nende kolorimeetrilisi näitajaid (6. lisa) ja valgustugevuse koefitsienti (7. lisa) kõrvalekaldenurga 20′ all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisa punktides 4 ja 4.1 määratletud asendis. Kahele helkurile, millel on vastavalt kõige madalamad ja kõige kõrgemad väärtused, tehakse täielikud katsed 7. lisa kohaselt. Kõnealused kaks näidist jäävad laborisse hoiule võimalike edasiste kontrollimiste jaoks. Ülejäänud kaheksa näidist jagatakse nelja kahest näidisest koosnevasse rühma:






  esimene rühm: | kahele näidisele tehakse järjest veekindluskatse (8. lisa punkt 1.1); kui kõnealuse katse tulemus on positiivne, katsetatakse näidiste vastupidavust mootorikütustele ja määrdeõlidele (8. lisa punktid 3 ja 4); |
| --- | --- | --- |
| teine rühm: | kahele näidisele tehakse vajaduse korral korrosioonikatse (8. lisa punkt 2) ja helkurseadme tagakülje kulumiskindluse katse (8. lisa punkt 5); |
| kolmas rühm: | kahele näidisele tehakse helkurseadme optiliste näitajate ajalise stabiilsuse katse (9. lisa); |
| neljas rühm: | kahele näidisele tehakse värvipüsivuse katse (11. lisa). |

2.

Pärast üldistele nõuetele (eeskirja punkt 6) ning kujule ja mõõtmetele esitatavatele nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist katsetatakse kümne näidise kuumuskindlust käesoleva eeskirja 10. lisas kirjeldatud viisil ning vähemalt üks tund pärast seda katset uuritakse nende kolorimeetrilisi näitajaid (6. lisa) ja valgustugevuse koefitsienti (7. lisa) kõrvalekaldenurga 20′ all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisa punktides 4 ja 4.1 määratletud asendis. Kahele helkurile, millel on vastavalt kõige madalamad ja kõige kõrgemad väärtused, tehakse täielikud katsed 7. lisa kohaselt. Kõnealused kaks näidist jäävad laborisse hoiule võimalike edasiste kontrollimiste jaoks. Ülejäänud kaheksa näidist jagatakse nelja kahest näidisest koosnevasse rühma:

esimene rühm:

kahele näidisele tehakse järjest veekindluskatse (8. lisa punkt 1.1); kui kõnealuse katse tulemus on positiivne, katsetatakse näidiste vastupidavust mootorikütustele ja määrdeõlidele (8. lisa punktid 3 ja 4);

teine rühm:

kahele näidisele tehakse vajaduse korral korrosioonikatse (8. lisa punkt 2) ja helkurseadme tagakülje kulumiskindluse katse (8. lisa punkt 5);

kolmas rühm:

kahele näidisele tehakse helkurseadme optiliste näitajate ajalise stabiilsuse katse (9. lisa);

neljas rühm:

kahele näidisele tehakse värvipüsivuse katse (11. lisa).

| 3. | Pärast eelmises punktis osutatud katseid peab iga rühma helkurseadmetel olema: |
| --- | --- |

3.

Pärast eelmises punktis osutatud katseid peab iga rühma helkurseadmetel olema:

| 3.1. | 6. lisas ette nähtud tingimustele vastav värvus. Seda kontrollitakse kvalitatiivse analüüsi meetodi abil ning kahtluse korral kinnitatakse kvantitatiivse meetodi abil; |
| --- | --- |

3.1.

6. lisas ette nähtud tingimustele vastav värvus. Seda kontrollitakse kvalitatiivse analüüsi meetodi abil ning kahtluse korral kinnitatakse kvantitatiivse meetodi abil;

| 3.2. | 7. lisas ette nähtud tingimustele vastav valgustugevuse koefitsient. Katse tehakse ainult kõrvalekaldenurgaga 20′ ja valgustusnurgaga, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisa punktides 4 ja 4.1 määratletud asendis. |
| --- | --- |

3.2.

7. lisas ette nähtud tingimustele vastav valgustugevuse koefitsient. Katse tehakse ainult kõrvalekaldenurgaga 20′ ja valgustusnurgaga, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisa punktides 4 ja 4.1 määratletud asendis.

---

5. LISA

KUJULE JA MÕÕTMETELE ESITATAVAD NÕUDED

1.   IA VÕI IB KLASSI HELKURSEADMETE KUJU JA MÕÕTMED

| 1.1. | Valgustava pinna kuju peab olema lihtne ning seda tohi tavapärasest vaatluskaugusest olla võimalik segi ajada tähe, numbri või kolmnurgaga. |
| --- | --- |

1.1.

Valgustava pinna kuju peab olema lihtne ning seda tohi tavapärasest vaatluskaugusest olla võimalik segi ajada tähe, numbri või kolmnurgaga.

| 1.2. | Erandina eelmisest punktist on lubatud kasutada lihtsa kujuga tähtede O, I ja U või numbriga 8 sarnanevat kuju. |
| --- | --- |

1.2.

Erandina eelmisest punktist on lubatud kasutada lihtsa kujuga tähtede O, I ja U või numbriga 8 sarnanevat kuju.

2.   IIIA või IIIB KLASSI HELKURSEADMETE KUJU JA MÕÕTMED (vt käesoleva lisa liidet)

| 2.1. | IIIA ja IIIB klassi helkurseadmete valgustav pind peab olema võrdkülgse kolmnurga kujuga. Ühele nurgale märgitud sõna „TOP” tähendab, et see nurk peab asuma üleval. |
| --- | --- |

2.1.

IIIA ja IIIB klassi helkurseadmete valgustav pind peab olema võrdkülgse kolmnurga kujuga. Ühele nurgale märgitud sõna „TOP” tähendab, et see nurk peab asuma üleval.

| 2.2. | Valgustava pinna keskel võib, aga ei tarvitse olla kolmnurgakujuline peegelduseta ala, mille küljed on paralleelsed kolmnurga väliskülgedega. |
| --- | --- |

2.2.

Valgustava pinna keskel võib, aga ei tarvitse olla kolmnurgakujuline peegelduseta ala, mille küljed on paralleelsed kolmnurga väliskülgedega.

| 2.3. | Valgustav pind võib, aga ei tarvitse olla pidev. Suurim kaugus kahe kõrvuti asetseva tagasipeegeldava optilise osa vahel ei tohi ühelgi juhul olla üle 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

Valgustav pind võib, aga ei tarvitse olla pidev. Suurim kaugus kahe kõrvuti asetseva tagasipeegeldava optilise osa vahel ei tohi ühelgi juhul olla üle 15 mm.

| 2.4. | Helkurseadme valgustavat pinda peetakse pidevaks, kui kõrvuti asetsevate tagasipeegeldavate optiliste osade valgustavate pindade servad on paralleelsed ja kui nimetatud optilised osad on ühtlaselt jaotunud üle kogu kolmnurga pinna. |
| --- | --- |

2.4.

Helkurseadme valgustavat pinda peetakse pidevaks, kui kõrvuti asetsevate tagasipeegeldavate optiliste osade valgustavate pindade servad on paralleelsed ja kui nimetatud optilised osad on ühtlaselt jaotunud üle kogu kolmnurga pinna.

| 2.5. | Kui valgustav pind ei ole pidev, ei tohi eraldi asetsevate tagasipeegeldavate optiliste osade arv olla alla nelja igal kolmnurga küljel, nurgad kaasa arvatud. |
| --- | --- |

2.5.

Kui valgustav pind ei ole pidev, ei tohi eraldi asetsevate tagasipeegeldavate optiliste osade arv olla alla nelja igal kolmnurga küljel, nurgad kaasa arvatud.

| 2.5.1. | Eraldi asetsevad tagasipeegeldavad osad ei tohi olla asendatavad, välja arvatud juhul, kui need koosnevad tüübikinnitusega IA klassi helkurseadmetest. |
| --- | --- |

2.5.1.

Eraldi asetsevad tagasipeegeldavad osad ei tohi olla asendatavad, välja arvatud juhul, kui need koosnevad tüübikinnitusega IA klassi helkurseadmetest.

| 2.6. | IIIA ja IIIB klassi kolmnurgakujuliste helkurseadmete valgustavate pindade välisservade pikkus peab olema 150–200 mm. Õõnsusega seadmete puhul peab külgede laius täisnurga all mõõdetuna olema vähemalt 20 % valgustavate pindade kõige kaugemate punktide vahelisest pikkusest. |
| --- | --- |

2.6.

IIIA ja IIIB klassi kolmnurgakujuliste helkurseadmete valgustavate pindade välisservade pikkus peab olema 150–200 mm. Õõnsusega seadmete puhul peab külgede laius täisnurga all mõõdetuna olema vähemalt 20 % valgustavate pindade kõige kaugemate punktide vahelisest pikkusest.

3.   IVA KLASSI HELKURSEADMETE KUJU JA MÕÕTMED

| 3.1. | Valgust kiirgava pinna kuju peab olema lihtne ning seda tohi tavapärasest vaatluskaugusest olla võimalik segi ajada tähe, numbri või kolmnurgaga. Sellegipoolest on lubatud kasutada lihtsa kujuga tähtede O, I ja U või numbriga 8 sarnanevat kuju. |
| --- | --- |

3.1.

Valgust kiirgava pinna kuju peab olema lihtne ning seda tohi tavapärasest vaatluskaugusest olla võimalik segi ajada tähe, numbri või kolmnurgaga. Sellegipoolest on lubatud kasutada lihtsa kujuga tähtede O, I ja U või numbriga 8 sarnanevat kuju.

| 3.2. | Helkurseadme valgust kiirgav pind peab olema vähemalt 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

Helkurseadme valgust kiirgav pind peab olema vähemalt 25 cm2.

| 4. | Eespool nimetatud nõuetele vastavuse võib vajaduse korral visuaalselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

4.

Eespool nimetatud nõuetele vastavuse võib vajaduse korral visuaalselt kindlaks määrata.

Liide

HAAGISTE IIIA JA IIIB KLASSI HELKURID

Image

Märkus: Joonised on ainult näitlikustamiseks.

---

6. LISA

KOLORIMEETRILISED NÕUDED

| 1. | Käesolevad nõuded kehtivad ainult värvitute, punase või merevaigukollase värvusega helkurseadmete kohta. |
| --- | --- |

1.

Käesolevad nõuded kehtivad ainult värvitute, punase või merevaigukollase värvusega helkurseadmete kohta.

| 1.1. | Helkurseadmed võivad koosneda kombineeritud tagasipeegeldavast optilisest osast ja filtrist, mis peavad olema ehituselt sellised, et neid ei saa tavapärasel kasutamisel üksteisest eraldada. |
| --- | --- |

1.1.

Helkurseadmed võivad koosneda kombineeritud tagasipeegeldavast optilisest osast ja filtrist, mis peavad olema ehituselt sellised, et neid ei saa tavapärasel kasutamisel üksteisest eraldada.

| 1.2. | Tagasipeegeldavate optiliste osade katmine värvi või lakiga ei ole lubatud. |
| --- | --- |

1.2.

Tagasipeegeldavate optiliste osade katmine värvi või lakiga ei ole lubatud.

| 2. | Kui helkurseadet valgustatakse Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni etalonvalgusallikaga A kõrvalekaldenurga 1/3° all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või kui see annab värvuseta pinnapeegelduse, siis nurga all, mille puhul V = ± 5°, H = 0°, peavad peegeldava valgusvoo trikromaatiliste koordinaatide piirväärtused olema järgmised:







  punane: | kollase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| purpurse koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,980 – x |
| merevaigukollane: | rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ x – 0,120 |
| punase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y≥ 0,390 |
| valge koordinaadi suunaline piirväärtus: | y≥ 0,790 – 6,670 x |

2.

Kui helkurseadet valgustatakse Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni etalonvalgusallikaga A kõrvalekaldenurga 1/3° all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või kui see annab värvuseta pinnapeegelduse, siis nurga all, mille puhul V = ± 5°, H = 0°, peavad peegeldava valgusvoo trikromaatiliste koordinaatide piirväärtused olema järgmised:

punane:

kollase koordinaadi suunaline piirväärtus:

y ≤ 0,335

purpurse koordinaadi suunaline piirväärtus:

y ≥ 0,980 – x

merevaigukollane:

rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus:

y ≤ x – 0,120

punase koordinaadi suunaline piirväärtus:

y≥ 0,390

valge koordinaadi suunaline piirväärtus:

y≥ 0,790 – 6,670 x

| 2.1. | Punase ja merevaigukollase puhul määratakse vastavus kolorimeetrilistele nõuetele kindlaks visuaalse võrdluskatse abil. |
| --- | --- |

2.1.

Punase ja merevaigukollase puhul määratakse vastavus kolorimeetrilistele nõuetele kindlaks visuaalse võrdluskatse abil.

| 2.2. | Kui kõnealuse katse tulemused on kaheldavad, kontrollitakse vastavust kolorimeetrilistele nõuetele kõige rohkem kahtlusi tekitava näidise trikromaatiliste koordinaatide määramise teel. |
| --- | --- |

2.2.

Kui kõnealuse katse tulemused on kaheldavad, kontrollitakse vastavust kolorimeetrilistele nõuetele kõige rohkem kahtlusi tekitava näidise trikromaatiliste koordinaatide määramise teel.

| 3. | Värvuseta helkurseadmed ei tohi tekitada selektiivset tagasipeegeldust, st helkurseadme valgustamiseks kasutatava etalonvalgusallika A trikromaatiliste koordinaatide x ja y muutus pärast helkurseadmelt tagasipeegeldumist ei tohi olla üle 0,01. |
| --- | --- |

3.

Värvuseta helkurseadmed ei tohi tekitada selektiivset tagasipeegeldust, st helkurseadme valgustamiseks kasutatava etalonvalgusallika A trikromaatiliste koordinaatide x ja y muutus pärast helkurseadmelt tagasipeegeldumist ei tohi olla üle 0,01.

| 3.1. | Seda kontrollitakse eespool nimetatud visuaalse katse abil, kusjuures kontrollvälja valgustatakse valgusallikaga, mille trikromaatilised koordinaadid erinevad etalonvalgusallika A trikromaatilistest koordinaatidest 0,01 võrra. |
| --- | --- |

3.1.

Seda kontrollitakse eespool nimetatud visuaalse katse abil, kusjuures kontrollvälja valgustatakse valgusallikaga, mille trikromaatilised koordinaadid erinevad etalonvalgusallika A trikromaatilistest koordinaatidest 0,01 võrra.

| 3.2. | Kahtluse korral määratakse kõige suurema selektiivse tagasipeegeldusega näidise trikromaatilised koordinaadid. |
| --- | --- |

3.2.

Kahtluse korral määratakse kõige suurema selektiivse tagasipeegeldusega näidise trikromaatilised koordinaadid.

---

7. LISA

FOTOMEETRILISED NÕUDED

| 1. | Tüübikinnituse taotlemisel peab taotleja kindlaks määrama ühe või mitu nulltelge või nulltelgede kogumi, mis vastab/vastavad valgustugevuse koefitsientide tabeli järgi valgustusnurgale, mille puhul V = H = 0°.
  Kui tootja on kindlaks määranud rohkem kui ühe nulltelje või nulltelgede kogumi, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata, kasutades iga kord eri nulltelge või tootja määratud kõige äärmisemat nulltelge. |
| --- | --- |

1.

Tüübikinnituse taotlemisel peab taotleja kindlaks määrama ühe või mitu nulltelge või nulltelgede kogumi, mis vastab/vastavad valgustugevuse koefitsientide tabeli järgi valgustusnurgale, mille puhul V = H = 0°.

Kui tootja on kindlaks määranud rohkem kui ühe nulltelje või nulltelgede kogumi, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi korrata, kasutades iga kord eri nulltelge või tootja määratud kõige äärmisemat nulltelge.

| 2. | Fotomeetriliste mõõtmiste juures võetakse IA ja IB klassi puhul arvesse ainult see valgustav pind, mis jääb tootja määratud helkurseadme optilise süsteemi äärmiste osadega külgnevate tasapindade ja 200 mm läbimõõduga ringi piiresse. Valgustav pind ise ei tohi olla suurem kui 100 cm2, ilma et tagasipeegeldavate optiliste osade pind tarvitseks ulatuda kõnealuse alani. Tootja määrab kindlaks kasutatava ala piirjooned. IIIA, IIIB ja IVA klassi puhul võetakse arvesse kogu valgustav pind ilma piiranguteta mõõtmete suhtes. |
| --- | --- |

2.

Fotomeetriliste mõõtmiste juures võetakse IA ja IB klassi puhul arvesse ainult see valgustav pind, mis jääb tootja määratud helkurseadme optilise süsteemi äärmiste osadega külgnevate tasapindade ja 200 mm läbimõõduga ringi piiresse. Valgustav pind ise ei tohi olla suurem kui 100 cm2, ilma et tagasipeegeldavate optiliste osade pind tarvitseks ulatuda kõnealuse alani. Tootja määrab kindlaks kasutatava ala piirjooned. IIIA, IIIB ja IVA klassi puhul võetakse arvesse kogu valgustav pind ilma piiranguteta mõõtmete suhtes.

| 3. | Valgustugevuse koefitsiendi väärtused |
| --- | --- |

3.

Valgustugevuse koefitsiendi väärtused

| 3.1. | IA, IB, IIIA ja IIIB klass |
| --- | --- |

3.1.

IA, IB, IIIA ja IIIB klass

| 3.1.1. | Punaste helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed tabelis esitatud väärtustega (ühik: mcd/lx) tabelis osutatud kõrvalekalde- ja valgustusnurkade juures.










  Klass | Kõrvalekaldenurk
  α | Valgustusnurgad (kraadides) |
| --- | --- | --- | --- |
| vertikaal V | 0° | ± 10° | ± 5° |
| horisontaal H | 0° | 0° | ± 20° |
| IA, IB | 20' | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30' | | 5 | 2,8 | 2,5 |
| IIIA, IIIB | 20' | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30' | | 12 | 8 | 8 |

3.1.1.

Punaste helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed tabelis esitatud väärtustega (ühik: mcd/lx) tabelis osutatud kõrvalekalde- ja valgustusnurkade juures.

Klass

Kõrvalekaldenurk

α

Valgustusnurgad (kraadides)

vertikaal V

0°

± 10°

± 5°

horisontaal H

0°

0°

± 20°

IA, IB

20'

300

200

100

1°30'

5

2,8

2,5

IIIA, IIIB

20'

450

200

150

1°30'

12

8

8

Tabeli kahes viimases veerus esitatud väärtustest madalamad valgustugevuse koefitsiendi väärtused ei ole lubatavad ruuminurga sees, mille tipp on nullkese ning mis piirneb järgmisi sirgjooni mööda lõikuvate tasapindadega:

| (V = ± 10°, H = 0°) | (V = ± 5°, H = ± 20°). |
| --- | --- |

(V = ± 10°, H = 0°)

(V = ± 5°, H = ± 20°).

| 3.1.2. | IA ja IB klassi kollaste helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed punkti 3.1.1 tabelis esitatud väärtustega, mis on korrutatud koefitsiendiga 2,5. |
| --- | --- |

3.1.2.

IA ja IB klassi kollaste helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed punkti 3.1.1 tabelis esitatud väärtustega, mis on korrutatud koefitsiendiga 2,5.

| 3.1.3. | IA ja IB klassi värvitute helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed punkti 3.1.1 tabelis esitatud väärtustega, mis on korrutatud koefitsiendiga 4. |
| --- | --- |

3.1.3.

IA ja IB klassi värvitute helkurseadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed punkti 3.1.1 tabelis esitatud väärtustega, mis on korrutatud koefitsiendiga 4.

| 3.2. | IVA klassi seadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed järgmises tabelis esitatud väärtustega (ühik: mcd/lx) tabelis osutatud kõrvalekalde- ja valgustusnurkade juures.













  Värv | Kõrvalekaldenurk
  α | Valgustusnurgad (kraadides) |
| --- | --- | --- | --- |
| vertikaal V | 0 | ± 10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| horisontaal H | 0 | 0 | ± 20 | ± 30 | ± 40 | ± 50 |
| Valge | 20' | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30' | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Kollane | 20' | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30' | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Punane | 20' | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30' | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

3.2.

IVA klassi seadmete valgustugevuse koefitsiendi väärtused peavad olema vähemalt võrdsed järgmises tabelis esitatud väärtustega (ühik: mcd/lx) tabelis osutatud kõrvalekalde- ja valgustusnurkade juures.

Värv

Kõrvalekaldenurk

α

Valgustusnurgad (kraadides)

vertikaal V

0

± 10

0

0

0

0

horisontaal H

0

0

± 20

± 30

± 40

± 50

Valge

20'

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30'

34

24

15

15

15

15

Kollane

20'

1 125

750

380

335

290

250

1°30'

21

15

10

10

10

10

Punane

20'

450

300

150

135

115

100

1°30'

9

6

4

4

4

4

| 4. | Kui helkurseadme valgustugevuse koefitsienti mõõdetakse nurga β all, mille puhul V = H = 0°, tuleb seadme kerge pööramise abil kindlaks teha peegeldusefekti olemasolu. Kui selline efekt ilmneb, on vaja võtta näit nurga β all, mille puhul V on vahemikus ± 5° ning H = 0°. Vastuvõetav asend vastab minimaalsele valgustugevuse koefitsiendile ühes kõnealustest asenditest. |
| --- | --- |

4.

Kui helkurseadme valgustugevuse koefitsienti mõõdetakse nurga β all, mille puhul V = H = 0°, tuleb seadme kerge pööramise abil kindlaks teha peegeldusefekti olemasolu. Kui selline efekt ilmneb, on vaja võtta näit nurga β all, mille puhul V on vahemikus ± 5° ning H = 0°. Vastuvõetav asend vastab minimaalsele valgustugevuse koefitsiendile ühes kõnealustest asenditest.

| 4.1. | Valgustusnurga β juures, mille puhul V = H = 0°, või punktis 4 antud nurga ja kõrvalekaldenurga 20′ juures tuleb märgiseta „TOP” helkurseadmed pöörata ümber oma nulltelje kuni minimaalse valgustugevuse koefitsiendini, mis peab vastama eespool punktis 3 esitatud väärtusele. Kui valgustugevuse koefitsient määratakse muude valgustus- ja kõrvalekaldenurkade juures, peab helkurseade olema asendis, mis vastab pöördenurga ε kindlaksmääratud väärtusele. Kui kindlaksmääratud väärtusi ei saavutata, tuleb seadet kõnealuse asendi suhtes veel kuni ± 5° ümber nulltelje pöörata. |
| --- | --- |

4.1.

Valgustusnurga β juures, mille puhul V = H = 0°, või punktis 4 antud nurga ja kõrvalekaldenurga 20′ juures tuleb märgiseta „TOP” helkurseadmed pöörata ümber oma nulltelje kuni minimaalse valgustugevuse koefitsiendini, mis peab vastama eespool punktis 3 esitatud väärtusele. Kui valgustugevuse koefitsient määratakse muude valgustus- ja kõrvalekaldenurkade juures, peab helkurseade olema asendis, mis vastab pöördenurga ε kindlaksmääratud väärtusele. Kui kindlaksmääratud väärtusi ei saavutata, tuleb seadet kõnealuse asendi suhtes veel kuni ± 5° ümber nulltelje pöörata.

| 4.2. | Valgusnurga β juures, mille puhul V = H = 0°, või punktis 4 osutatud nurga ja kõrvalekaldenurga 20′ juures tuleb märgisega „TOP” helkurseadmed pöörata vahemikus ± 5° ümber oma nulltelje. Valgustugevuse koefitsient ei tohi seadme pööramise ajal üheski asendis langeda alla ettenähtud väärtuse. |
| --- | --- |

4.2.

Valgusnurga β juures, mille puhul V = H = 0°, või punktis 4 osutatud nurga ja kõrvalekaldenurga 20′ juures tuleb märgisega „TOP” helkurseadmed pöörata vahemikus ± 5° ümber oma nulltelje. Valgustugevuse koefitsient ei tohi seadme pööramise ajal üheski asendis langeda alla ettenähtud väärtuse.

| 4.3. | Kui valgustugevuse koefitsient ületab suunas V = H = 0° ja pöördenurga ε = 0° juures kindlaksmääratud väärtuse vähemalt 50 % võrra, tuleb kõigi valgustus- ja kõrvalekaldenurkade kõik mõõtmised teha väärtusega ε = 0°. |
| --- | --- |

4.3.

Kui valgustugevuse koefitsient ületab suunas V = H = 0° ja pöördenurga ε = 0° juures kindlaksmääratud väärtuse vähemalt 50 % võrra, tuleb kõigi valgustus- ja kõrvalekaldenurkade kõik mõõtmised teha väärtusega ε = 0°.

---

8. LISA

VASTUPIDAVUS VÄLISMÕJUDELE

1.   VEE- JA MUSTUSEKINDLUS

1.1.   Veekindluskatse

| 1.1.1. | Pärast kõikide äravõetavate osade eemaldamist leotatakse helkurseadmeid, olenemata sellest, kas need on laterna osaks või mitte, kümme minutit vees temperatuuril 50 ± 5 °C, kusjuures valgustava pinna ülaosa kõrgeimat punkti hoitakse umbes 20 mm sügavusel vee all. Seda katset korratakse 180° võrra pööratud helkurseadmega nii, et seadme valgustav pind on põhjas ja tagakülg on umbes 20 mm sügavusel vee all. Seejärel tuleb neid optilisi osi kohe leotada samadel tingimustel vees temperatuuril 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.1.1.

Pärast kõikide äravõetavate osade eemaldamist leotatakse helkurseadmeid, olenemata sellest, kas need on laterna osaks või mitte, kümme minutit vees temperatuuril 50 ± 5 °C, kusjuures valgustava pinna ülaosa kõrgeimat punkti hoitakse umbes 20 mm sügavusel vee all. Seda katset korratakse 180° võrra pööratud helkurseadmega nii, et seadme valgustav pind on põhjas ja tagakülg on umbes 20 mm sügavusel vee all. Seejärel tuleb neid optilisi osi kohe leotada samadel tingimustel vees temperatuuril 25 ± 5 °C.

| 1.1.2. | Tagasipeegeldava optilise osa valgustavale pinnale ei tohi sattuda vett. Kui visuaalsel vaatlusel ilmneb selgesti vee olemasolu, ei ole seade katset läbinud. |
| --- | --- |

1.1.2.

Tagasipeegeldava optilise osa valgustavale pinnale ei tohi sattuda vett. Kui visuaalsel vaatlusel ilmneb selgesti vee olemasolu, ei ole seade katset läbinud.

| 1.1.3. | Kui visuaalsel vaatlusel ei tuvastata vee olemasolu või kui tekib kahtlus, mõõdetakse valgustugevuse koefitsienti 4. lisa punktis 3.2 või 14. lisa punktis 4.2 kirjeldatud viisil pärast helkurseadme kerget raputamist, et eemaldada välispinnalt liigne vesi. |
| --- | --- |

1.1.3.

Kui visuaalsel vaatlusel ei tuvastata vee olemasolu või kui tekib kahtlus, mõõdetakse valgustugevuse koefitsienti 4. lisa punktis 3.2 või 14. lisa punktis 4.2 kirjeldatud viisil pärast helkurseadme kerget raputamist, et eemaldada välispinnalt liigne vesi.

1.2.   IB ja IIIB klassi seadmete alternatiivne katsemenetlus

Alternatiivina võib tootja soovil punktis 1.1 kirjeldatud veekindluskatse asemel rakendada järgmist niiskus- ja tolmukatset.

1.2.1.   Niiskuskatse

Katsega hinnatakse näidisseadme vastupidavust niiskusele veepihustist ja seda, kuidas vesi seadme äravoolu- või muude avade kaudu ära nõrgub.

1.2.1.1.   Veepihustuskatse vahendid

Kasutatakse veepihustuskambrit, millel on järgmised osad/näitajad.

1.2.1.1.1.   Kamber

Kambril peab olema üks pihusti või rohkem, millest pihustatakse ühtlane koonusekujuline veejuga sobiva nurga all üle kogu näidisseadme. Pihusti(te) keskjoon tuleb suunata pöördaluse vertikaaltelje kohal allapoole nurga 45° ± 5° all.

1.2.1.1.2.   Pöördalus

Pöördaluse läbimõõt peab olema vähemalt 140 mm ja see peab kambri keskel vertikaaltelje ümber pöörlema.

1.2.1.1.3.   Pihustamiskiirus

Seadmele tuleb vett pihustada kiirusel 2,5 (+ 1,6/– 0) mm/min juures, mida mõõdetakse pöördaluse vertikaaltelje keskel asuva vertikaalse silindrilise kollektori abil. Kollektori kõrgus peab olema 100 mm ja siseläbimõõt vähemalt 140 mm.

1.2.1.2.   Veepihustuskatse menetlus

Pärast valgustugevuse koefitsiendi mõõtmist ja näidu registreerimist tehakse katseseadisele paigaldatud näidisseadmega veepihustuskatse järgmistel tingimustel.

1.2.1.2.1.   Seadme avad

Kõik äravoolu- ja muud avad peavad olema lahti. Kui seadme puhul kasutatakse äravoolutahti, tuleb seda kontrollida.

1.2.1.2.2.   Pöörlemiskiirus

Seade peab pöörlema ümber oma vertikaaltelje kiirusega 4,0 ± 0,5 min–1.

1.2.1.2.3.   Kui helkur on vastastikku ühendatud või grupeeritud valgustus- või signaalseadmega, peavad need seadmed töötama ettenähtud pingel tsükliga 5 minutit sisse lülitatult (võimaluse korral vilkuval režiimil) ja 55 minutit välja lülitatult.

1.2.1.2.4.   Katse kestus

Veepihustuskatse peab kestma vähemalt 12 tundi (12 tsüklit pikkusega 5/55 min).

1.2.1.2.5.   Äravooluaeg

Pöörlemine ja pihustus lülitatakse välja ning seadmel lastakse ühe tunni jooksul kinnise uksega kambris nõrguda.

1.2.1.2.6.   Näidise hindamine

Kui äravooluaeg on lõppenud, tuleb kontrollida, kas seadme sisse on kogunenud niiskust. Tekkida ei tohiks mingit püsivat loigukest, seda ka mitte seadme pihta koputades või seda kallutades. Pärast seadme välispinna kuivatamist kuiva puuvillase lapiga mõõdetakse valgustugevuse koefitsient 4. lisa punktis 3.2 kirjeldatud viisil.

1.2.2.   Tolmukatse

Katsega hinnatakse näidisseadme vastupidavust kokkupuutele tolmuga, mis võiks helkuri fotomeetrilisi tööparameetreid oluliselt mõjutada.

1.2.2.1.   Tolmukatse vahendid

Tolmukatsel kasutatakse järgmisi vahendeid.

1.2.2.1.1.   Tolmukatse kamber

Katsekambri sisemus peab olema kuubikujuline küljepikkusega 0,9–1,5 m. Selleks et tolm paremini koguneks, võib põhi olla lehtrikujuline. Kambri sisemaht, välja arvatud lehtrikujuline põhi, tohib olla maksimaalselt 2 m3 ning peab sisaldama 3–5 kg katsetolmu. Suruõhu või puhuri abil tuleb kambris tolmu üles keerutada, et see hajuks üle kogu kambri.

1.2.2.1.2.   Tolm

Tolmuna tuleb kasutada standardile ASTM C 150-84 vastavat peenikest tsemendipulbrit (1).

1.2.2.2.   Tolmukatse menetlus

Pärast valgustugevuse koefitsiendi mõõtmist ja näidu registreerimist tehakse katseseadisele paigaldatud näidisseadmega tolmukatse järgmistel tingimustel.

1.2.2.2.1.   Seadme avad

Kõik äravoolu- ja muud avad peavad olema lahti. Kui seadme puhul kasutatakse äravoolutahti, tuleb seda kontrollida.

1.2.2.2.2.   Kokkupuude tolmuga

Katseseadisele paigaldatud näidisseade asetatakse kambrisse selle seintest vähemalt 150 mm kaugusele. Pikemad seadmed kui 600 mm tuleb katsekambrisse asetada horisontaalselt. Viie tunni jooksul keerutatakse suruõhu või puhuri(te)ga 15-minutiliste vahedega korraga 2–15 sekundiks võimalikult palju katsetolmu üles. 15-minutilistel vaheaegadel tuleb tolmul settida lasta.

1.2.2.2.3.   Mõõdetud näidise hindamine

Kui tolmukatse on lõppenud, tuleb seadme välispind kuiva puuvillase lapiga puhastada ja kuivatada ning mõõta valgustugevuse koefitsient 4. lisa punktis 3.2 kirjeldatud viisil.

2.   KORROSIOONIKINDLUS

| 2.1. | Helkurseadmete ehitus peab tagama ettenähtud fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate säilimise olenemata niiskuse ja korrosiooni mõjust, millega need tavaliselt kokku puutuvad. Eesmise pinna vastupidavust tuhmistumisele ja tagumise kaitsepinna kahjustumist kontrollitakse eelkõige siis, kui oluline metallosa võib korrosioonile vastuvõtlikuks osutuda. |
| --- | --- |

2.1.

Helkurseadmete ehitus peab tagama ettenähtud fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate säilimise olenemata niiskuse ja korrosiooni mõjust, millega need tavaliselt kokku puutuvad. Eesmise pinna vastupidavust tuhmistumisele ja tagumise kaitsepinna kahjustumist kontrollitakse eelkõige siis, kui oluline metallosa võib korrosioonile vastuvõtlikuks osutuda.

| 2.2. | Helkurseadmelt või sellega kombineeritud laternalt võetakse ära kõik eemaldatavad osad ja mõjutatakse soolauduga 50 tunni jooksul, mis jagatakse kaheks 24 tunniseks ajavahemikuks vaheajaga kaks tundi, mille kestel lastakse näidisel kuivada. |
| --- | --- |

2.2.

Helkurseadmelt või sellega kombineeritud laternalt võetakse ära kõik eemaldatavad osad ja mõjutatakse soolauduga 50 tunni jooksul, mis jagatakse kaheks 24 tunniseks ajavahemikuks vaheajaga kaks tundi, mille kestel lastakse näidisel kuivada.

| 2.3. | Soolaudu tekitamiseks pihustatakse soolalahust temperatuuril 35 ± 2 °C. Soolalahus saadakse 20 ± 2 kaaluosa naatriumkloriidi lahustamisel 80 kaaluosa destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,02 % lisandeid. |
| --- | --- |

2.3.

Soolaudu tekitamiseks pihustatakse soolalahust temperatuuril 35 ± 2 °C. Soolalahus saadakse 20 ± 2 kaaluosa naatriumkloriidi lahustamisel 80 kaaluosa destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,02 % lisandeid.

| 2.4. | Vahetult pärast katse lõppemist ei tohi näidisel olla ülemäärase korrosiooni jälgi, mis võiks vähendada seadme efektiivsust. |
| --- | --- |

2.4.

Vahetult pärast katse lõppemist ei tohi näidisel olla ülemäärase korrosiooni jälgi, mis võiks vähendada seadme efektiivsust.

3.   VASTUPIDAVUS MOOTORIKÜTUSTELE

Helkurseadme välispind ning eelkõige selle valgustav pind hõõrutakse kergelt üle puuvillase lapiga, mida on niisutatud n-heptaani (70 mahuprotsenti) ja tolueeni (30 mahuprotsenti) lahuses. Pinda kontrollitakse visuaalselt umbes viie minuti pärast. Sellel ei tohi olla silmaga nähtavaid muutusi; lubatud on vaid kerged pindmised praod.

4.   VASTUPIDAVUS MÄÄRDEÕLIDELE

Helkurseadme välispind ning eelkõige selle valgustav pind hõõrutakse kergelt üle detergentmäärdeõlis niisutatud puuvillase lapiga. Pind puhastatakse umbes viie minuti pärast. Seejärel mõõdetakse valgustugevuse koefitsient (4. lisa punkt 3.2 või 14. lisa punkt 4.2).

5.   PEEGELTAGAKÜLJEGA HELKURSEADMETE JUURDEPÄÄSETAVA TAGAKÜLJE VASTUPIDAVUS

| 5.1. | Helkurseadme tagakülge hõõrutakse kõva nailonharjaga ning seejärel asetatakse tagaküljele üheks minutiks punktis 3 osutatud lahusega niisutatud puuvillane lapp. Seejärel puuvillane lapp eemaldatakse ja helkurseadmel lastakse kuivada. |
| --- | --- |

5.1.

Helkurseadme tagakülge hõõrutakse kõva nailonharjaga ning seejärel asetatakse tagaküljele üheks minutiks punktis 3 osutatud lahusega niisutatud puuvillane lapp. Seejärel puuvillane lapp eemaldatakse ja helkurseadmel lastakse kuivada.

| 5.2. | Vahetult pärast aurumise lõppemist tehakse kulumiskindluskatse, hõõrudes helkurseadme tagakülge uuesti kõva nailonharjaga. |
| --- | --- |

5.2.

Vahetult pärast aurumise lõppemist tehakse kulumiskindluskatse, hõõrudes helkurseadme tagakülge uuesti kõva nailonharjaga.

| 5.3. | Helkurseadme kogu tagumine peegelpind kaetakse tušiga ja seejärel mõõdetakse valgustugevuse koefitsient (4. lisa punkt 3.2 või 14. lisa punkt 4.2). |
| --- | --- |

5.3.

Helkurseadme kogu tagumine peegelpind kaetakse tušiga ja seejärel mõõdetakse valgustugevuse koefitsient (4. lisa punkt 3.2 või 14. lisa punkt 4.2).

---

(1)  USA Materjalide Katsetamise Ühing (American Society for Testing and Materials).

---

9. LISA

HELKURSEADMETE OPTILISTE NÄITAJATE AJALINE STABIILSUS (1)

| 1. | Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutuses oleva helkurseadme tüübi optiliste näitajate ajalist stabiilsust. |
| --- | --- |

1.

Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutuses oleva helkurseadme tüübi optiliste näitajate ajalist stabiilsust.

| 2. | Peale tüübikinnituse andnud riigi võivad ka muude riikide pädevad asutused teha samalaadseid kontrollimisi oma territooriumil. Kui kasutuses oleva helkuritüübi puhul ilmneb korduv viga, peavad kõnealused asutused kõik katsetamiseks eemaldatud osad saatma arvamuse saamiseks tüübikinnituse andnud asutusele. |
| --- | --- |

2.

Peale tüübikinnituse andnud riigi võivad ka muude riikide pädevad asutused teha samalaadseid kontrollimisi oma territooriumil. Kui kasutuses oleva helkuritüübi puhul ilmneb korduv viga, peavad kõnealused asutused kõik katsetamiseks eemaldatud osad saatma arvamuse saamiseks tüübikinnituse andnud asutusele.

| 3. | Muude kriteeriumide puudumise korral tõlgendatakse kasutuses oleva helkuritüübi puhul mõistet „korduv viga” käesoleva eeskirja punkti 6.1 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Muude kriteeriumide puudumise korral tõlgendatakse kasutuses oleva helkuritüübi puhul mõistet „korduv viga” käesoleva eeskirja punkti 6.1 tähenduses.

---

(1)  Helkurseadmete optiliste näitajate ajalise stabiilsuse katse tähtsusest hoolimata ei ole ajalist stabiilsust praegu veel võimalik hinnata piiratud kestusega laborikatsetega.

---

10. LISA

KUUMUSKINDLUS

| 1. | Helkurseadet hoitakse 48 tundi järjest kuivas keskkonnas temperatuuril 65 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Helkurseadet hoitakse 48 tundi järjest kuivas keskkonnas temperatuuril 65 ± 2 °C.

| 2. | Selle katse järel ei tohi helkurseadmel ning eelkõige selle optilistel osadel olla silmaga nähtavaid pragusid ega märgatavaid vormimuutusi. |
| --- | --- |

2.

Selle katse järel ei tohi helkurseadmel ning eelkõige selle optilistel osadel olla silmaga nähtavaid pragusid ega märgatavaid vormimuutusi.

---

11. LISA

VÄRVIPÜSIVUS (1)

| 1. | Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutuses oleva helkurseadme tüübi värvipüsivust. |
| --- | --- |

1.

Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutuses oleva helkurseadme tüübi värvipüsivust.

| 2. | Peale tüübikinnituse andnud riigi võivad ka muude riikide pädevad asutused teha samalaadseid kontrollimisi oma territooriumil. Kui kasutuses oleva helkuritüübi puhul ilmneb korduv viga, peavad kõnealused asutused kõik katsetamiseks eemaldatud osad saatma arvamuse saamiseks tüübikinnituse andnud asutusele. |
| --- | --- |

2.

Peale tüübikinnituse andnud riigi võivad ka muude riikide pädevad asutused teha samalaadseid kontrollimisi oma territooriumil. Kui kasutuses oleva helkuritüübi puhul ilmneb korduv viga, peavad kõnealused asutused kõik katsetamiseks eemaldatud osad saatma arvamuse saamiseks tüübikinnituse andnud asutusele.

| 3. | Muude kriteeriumide puudumise korral tõlgendatakse kasutuses oleva helkuritüübi puhul mõistet „korduv viga” käesoleva eeskirja punkti 9.1 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Muude kriteeriumide puudumise korral tõlgendatakse kasutuses oleva helkuritüübi puhul mõistet „korduv viga” käesoleva eeskirja punkti 9.1 tähenduses.

---

(1)  Helkurseadmete värvipüsivuse katse tähtsusest hoolimata ei ole värvipüsivust praegu veel võimalik hinnata piiratud kestusega laborikatsetega.

---

12. LISA

KATSETE AJALINE JÄRJESTUS

| Lisa number | Punkti number (1) | KATSED | NÄIDISED |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| — | 6 | Üldised nõuded: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| V | — | Kuju ja mõõtmed: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| X | — | Kuumuskindlus: | 48 tundi temperatuuril 65° ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vormimuutuste visuaalne kontroll | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| VI | — | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | x | | | | | | | | |
| VII | — | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| VII | 3 | Täielik fotomeetria | | | x | x | | | | | | |
| VIII | 1 | Vesi: | 10 min normaalasendis | | | | | | | x | x | | |
| 10 min ümberpööratud asendis | | | | | | | x | x | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | | | x | x | | |
| IV | 3.1 | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | | | | | | | x | x | | |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | | | | | | x | x | | |
| IV | 3.2 | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| VIII | 3 | Mootorikütused: | 5 min | | | | | | | x | x | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | | | x | x | | |
| VIII | 4 | Määrdeõlid: | 5 min | | | | | | | x | x | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | | | x | x | | |
| IV | 3.1 | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | | | | | | | | | | |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | | | | | | x | x | | |
| IV | 3.2 | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| VIII | 2 | Korrosioon: | 24 tundi | | | | | x | x | | | | |
| kahetunnine vaheaeg | | | | | x | x | | | | |
| 24 tundi | | | | | x | x | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| VIII | 5 | Tagakülg: | 1 min | | | | | x | x | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| IV | 3.1 | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | | | | x | x | | | | |
| IV | 3.2 | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| IX | — | Ajaline stabiilsus | | | | | | | | | | |
| IV | 3.1 | Kolorimeetria: | visuaalne vaatlus või | | | | | | | | | | |
| trikromaatilised koordinaadid | | | | | | | | | | |
| IV | 3.2 | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| XI | — | Värvipüsivus | | | | | | | | | | |
| IV | 3.1 | Kolorimeetria: | visuaalne vaatlus või | | | | | | | | | | |
| trikromaatilised koordinaadid | | | | | | | | | | |
| IV | 3.2 | Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| IV | 2 | Näidiste säilitamine ametiasutuses | | | x | x | | | | | | |

Lisa number

Punkti number (1)

KATSED

NÄIDISED

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

—

6

Üldised nõuded: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

V

—

Kuju ja mõõtmed: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

X

—

Kuumuskindlus:

48 tundi temperatuuril 65° ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vormimuutuste visuaalne kontroll

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

VI

—

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

VII

—

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

VII

3

Täielik fotomeetria

x

x

VIII

1

Vesi:

10 min normaalasendis

x

x

10 min ümberpööratud asendis

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

IV

3.1

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

x

IV

3.2

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

x

x

VIII

3

Mootorikütused:

5 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VIII

4

Määrdeõlid:

5 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

IV

3.1

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

x

IV

3.2

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

x

x

VIII

2

Korrosioon:

24 tundi

x

x

kahetunnine vaheaeg

x

x

24 tundi

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VIII

5

Tagakülg:

1 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

IV

3.1

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

x

IV

3.2

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

x

x

IX

—

Ajaline stabiilsus

IV

3.1

Kolorimeetria:

visuaalne vaatlus või

trikromaatilised koordinaadid

IV

3.2

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

XI

—

Värvipüsivus

IV

3.1

Kolorimeetria:

visuaalne vaatlus või

trikromaatilised koordinaadid

IV

3.2

Fotomeetria: piiratud kuni 20′ ja V = H = 0°

IV

2

Näidiste säilitamine ametiasutuses

x

x

---

(1)  Käesoleva eeskirja punktid.

---

13. LISA

IVA KLASSI SEADMETE LÖÖGIKINDLUS

| 1. | Helkurseade paigaldatakse nii, nagu asjaomast helkurseadet sõidukile paigaldatakse, kuid laternaklaas peab jääma horisontaalselt suunaga ülespoole. |
| --- | --- |

1.

Helkurseade paigaldatakse nii, nagu asjaomast helkurseadet sõidukile paigaldatakse, kuid laternaklaas peab jääma horisontaalselt suunaga ülespoole.

| 2. | 13 mm läbimõõduga poleeritud teraskuulil lastakse üks kord 0,76 m kõrguselt laternaklaasi keskele kukkuda. Kuuli võib vabalangemisel suunata, aga mitte takistada. |
| --- | --- |

2.

13 mm läbimõõduga poleeritud teraskuulil lastakse üks kord 0,76 m kõrguselt laternaklaasi keskele kukkuda. Kuuli võib vabalangemisel suunata, aga mitte takistada.

| 3. | Kui helkurseadet katsetatakse sellisel viisil toatemperatuuril, et tohi laternaklaasile tekkida pragusid. |
| --- | --- |

3.

Kui helkurseadet katsetatakse sellisel viisil toatemperatuuril, et tohi laternaklaasile tekkida pragusid.

---

14. LISA

IVA KLASSI SEADMETE KATSEMENETLUS

| 1. | Taotleja peab tüübikinnituse saamiseks esitama kümme näidist, mida katsetatakse 15. lisas esitatud ajalises järjestuses. |
| --- | --- |

1.

Taotleja peab tüübikinnituse saamiseks esitama kümme näidist, mida katsetatakse 15. lisas esitatud ajalises järjestuses.

| 2. | Pärast punktides 6.1–6.5 esitatud üldistele nõuetele ning kujule ja mõõtmetele esitatavatele nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist katsetatakse kümne näidise kuumuskindlust (10. lisa) ning vähemalt üks tund pärast seda katset uuritakse nende kolorimeetrilisi näitajaid (6. lisa) ja valgustugevuse koefitsienti (7. lisa) kõrvalekaldenurga 20′ all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisas määratletud asendites. Kahele helkurile, millel on vastavalt kõige madalamad ja kõige kõrgemad väärtused, tehakse täielikud katsed 7. lisa kohaselt. Kõnealused kaks näidist jäävad laborisse hoiule võimalike edasiste kontrollimiste jaoks. |
| --- | --- |

2.

Pärast punktides 6.1–6.5 esitatud üldistele nõuetele ning kujule ja mõõtmetele esitatavatele nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist katsetatakse kümne näidise kuumuskindlust (10. lisa) ning vähemalt üks tund pärast seda katset uuritakse nende kolorimeetrilisi näitajaid (6. lisa) ja valgustugevuse koefitsienti (7. lisa) kõrvalekaldenurga 20′ all ja sellise valgustusnurga all, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisas määratletud asendites. Kahele helkurile, millel on vastavalt kõige madalamad ja kõige kõrgemad väärtused, tehakse täielikud katsed 7. lisa kohaselt. Kõnealused kaks näidist jäävad laborisse hoiule võimalike edasiste kontrollimiste jaoks.

| 3. | Ülejäänud kaheksast näidisest valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli ja jagatakse need kahte kahest näidisest koosnevasse rühma.
  Esimene rühm
  Kahele näidisele tehakse järjest veekindluskatse (8. lisa punkt 1); kui kõnealuse katse tulemus on positiivne, katsetatakse näidiste vastupidavust mootorikütustele ja määrdeõlidele (8. lisa punktid 3 ja 4).
  Teine rühm
  Kahele näidisele tehakse vajaduse korral korrosioonikatse (8. lisa punkt 2) ja helkurseadme tagakülje kulumiskindluse katse (8. lisa punkt 5). Neile kahele näidisele tehakse ka löögikindluskatse (13. lisa). |
| --- | --- |

3.

Ülejäänud kaheksast näidisest valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli ja jagatakse need kahte kahest näidisest koosnevasse rühma.

Esimene rühm

Kahele näidisele tehakse järjest veekindluskatse (8. lisa punkt 1); kui kõnealuse katse tulemus on positiivne, katsetatakse näidiste vastupidavust mootorikütustele ja määrdeõlidele (8. lisa punktid 3 ja 4).

Teine rühm

Kahele näidisele tehakse vajaduse korral korrosioonikatse (8. lisa punkt 2) ja helkurseadme tagakülje kulumiskindluse katse (8. lisa punkt 5). Neile kahele näidisele tehakse ka löögikindluskatse (13. lisa).

| 4. | Pärast eelmises punktis osutatud katseid peab iga rühma helkurseadmetel olema: |
| --- | --- |

4.

Pärast eelmises punktis osutatud katseid peab iga rühma helkurseadmetel olema:

| 4.1. | 6. lisas ette nähtud tingimustele vastav värvus. Seda kontrollitakse kvalitatiivse analüüsi meetodi abil ning kahtluse korral kinnitatakse kvantitatiivse meetodi abil; |
| --- | --- |

4.1.

6. lisas ette nähtud tingimustele vastav värvus. Seda kontrollitakse kvalitatiivse analüüsi meetodi abil ning kahtluse korral kinnitatakse kvantitatiivse meetodi abil;

| 4.2. | 7. lisas ette nähtud tingimustele vastav valgustugevuse koefitsient. Katse tehakse ainult kõrvalekaldenurgaga 20′ ja valgustusnurgaga, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisas määratletud asendites. |
| --- | --- |

4.2.

7. lisas ette nähtud tingimustele vastav valgustugevuse koefitsient. Katse tehakse ainult kõrvalekaldenurgaga 20′ ja valgustusnurgaga, mille puhul V = H = 0°, või vajaduse korral 7. lisas määratletud asendites.

| 5. | Ülejäänud nelja näidist võib vajaduse korral kasutada muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

5.

Ülejäänud nelja näidist võib vajaduse korral kasutada muudel eesmärkidel.

---

15. LISA

IVA KLASSI SEADMETE KATSETE AJALINE JÄRJESTUS

| Lisa number | Punkti number (1) | KATSED | NÄIDISED |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| — | 6 | Üldised nõuded: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| V | — | Kuju ja mõõtmed: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| X | — | Kuumuskindlus: | 48 tundi temperatuuril 65° ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vormimuutuste visuaalne kontroll | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| VI | — | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | x | | | | | | | | |
| VII | — | Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| VII | — | Täielik fotomeetria | x | x | | | | | | | | |
| VIII | 1 | Vesi: | 10 min normaalasendis | | | x | x | | | | | | |
| 10 min ümberpööratud asendis | | | x | x | | | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | x | x | | | | | | |
| VIII | 3 | Mootorikütused: | 5 min | | | x | x | | | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | x | x | | | | | | |
| VIII | 4 | Määrdeõlid: | 5 min | | | x | x | | | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | x | x | | | | | | |
| VI | — | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | | | x | x | | | | | | |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | | x | x | | | | | | |
| VII | — | Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0° | | | x | x | | | | | | |
| VIII | 2 | Korrosioon: | 24 tundi | | | | | x | x | | | | |
| kahetunnine vaheaeg | | | | | x | x | | | | |
| 24 tundi | | | | | x | x | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| VIII | 5 | Tagakülg: | 1 min | | | | | x | x | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| XIII | — | Löögikindlus | | | | | | x | x | | | | |
| visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| VI | — | Kolorimeetria: visuaalne vaatlus | | | | | x | x | | | | |
| Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid | | | | | x | x | | | | |
| VII | — | Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| XIV | 2 | Näidiste säilitamine ametiasutuses | x | x | | | | | | | | |

Lisa number

Punkti number (1)

KATSED

NÄIDISED

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

—

6

Üldised nõuded: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

V

—

Kuju ja mõõtmed: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

X

—

Kuumuskindlus:

48 tundi temperatuuril 65° ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vormimuutuste visuaalne kontroll

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

VI

—

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

VII

—

Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

VII

—

Täielik fotomeetria

x

x

VIII

1

Vesi:

10 min normaalasendis

x

x

10 min ümberpööratud asendis

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VIII

3

Mootorikütused:

5 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VIII

4

Määrdeõlid:

5 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VI

—

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

x

VII

—

Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0°

x

x

VIII

2

Korrosioon:

24 tundi

x

x

kahetunnine vaheaeg

x

x

24 tundi

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VIII

5

Tagakülg:

1 min

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

XIII

—

Löögikindlus

x

x

visuaalne vaatlus

x

x

VI

—

Kolorimeetria: visuaalne vaatlus

x

x

Kahtluse korral trikromaatilised koordinaadid

x

x

VII

—

Fotomeetria: piiratud kuni 20' ja V = H = 0°

x

x

XIV

2

Näidiste säilitamine ametiasutuses

x

x

---

(1)  Käesoleva eeskirja punktid.

---

16. LISA

IB JA IIIB KLASSI SEADMETE KATSEMENETLUS

IB ja IIIB klassi helkurseadmeid katsetatakse 4. lisas kirjeldatud katsemenetluste kohaselt, järgides katsete puhul 12. lisas esitatud ajalist järjestust. Erandiks on siin 8. lisa punkti 1 järgi tehtav katse, mille võib IB ja IIIB klassi seadmete puhul asendada 8. lisa punktis 1.2 määratletud katsega.

---

17. LISA

TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE JÄRELEVALVE MENETLUSE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate helkurite nõuetele vastavust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud helkuri mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. |
| --- | --- |

1.2.

Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate helkurite nõuetele vastavust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud helkuri mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

| 1.3. | Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.3.

Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

2.   MIINIMUMNÕUDED TOOTJAPOOLSELE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLILE

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale helkuritüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetele vastavuse tagamiseks.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste ja kolorimeetriliste näitajate ning veekindluse kontrollimiseks.

2.2.   Katsemenetlus

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse tehtud mõõtmiste tulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse tehtud mõõtmiste tulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Helkurite näidised valitakse ühtliku toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi helkurite rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad samade kvaliteedikriteeriumide ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Näidiseks võetud helkuritel tehakse fotomeetrilised mõõtmised eeskirjas ette nähtud punktides ja trikromaatiliste koordinaatide juures.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemused statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 8.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 18. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

18. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate helkurite nõuetele vastavust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud helkuri: |
| --- | --- |

1.2.

Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate helkurite nõuetele vastavust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud helkuri:

| 1.2.1. | mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. |
| --- | --- |

1.2.1.

mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

| 1.2.2. | Ilmsete defektidega helkureid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ilmsete defektidega helkureid ei võeta arvesse.

| 1.3. | Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.3.

Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidiste võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli helkurit. Esimese kahe helkuri näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe helkuri näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavust juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised: |
| --- | --- |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavust juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

| 2.1.1.1. | näidis A







  A1: | ühel helkuril | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| A2: | mõlemal helkuril rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.1.

näidis A

A1:

ühel helkuril

0 %

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

A2:

mõlemal helkuril rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemal helkuril | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemal helkuril

0 %

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 2.2.1.1. | näidis A







  A3: | ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.1.

näidis A

A3:

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| B3: | A2 korral | |
| ühel helkuril | 0 % |
| ühel helkuril rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

ühel helkuril rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

B3:

A2 korral

ühel helkuril

0 %

ühel helkuril rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 9 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemal helkuril rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4:

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril rohkem kui

30 %

A5:

mõlemal helkuril rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel helkuril rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemal helkuril rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral | |
| ühel helkuril | 0 % |
| ühel helkuril rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

ühel helkuril rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemal helkuril rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

ühel helkuril

0 %

ühel helkuril rohkem kui

30 %

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised, võttes kahest helkurist koosneva kolmanda näidise C ja kahest helkurist koosneva neljanda näidise D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valmistatud ja laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavust juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavust juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 3.1.1.1. | näidis C







  C1: | ühel helkuril | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| C2: | mõlemal helkuril rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele D | |

3.1.1.1.

näidis C

C1:

ühel helkuril

0 %

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

C2:

mõlemal helkuril rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal helkuril | 0 % |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

mõlemal helkuril

0 %

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud helkurite nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui helkurite mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

ühel helkuril rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 9 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | ühel helkuril mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemal helkuril rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3:

ühel helkuril mitte rohkem kui

20 %

ühel helkuril rohkem kui

20 %

C4:

mõlemal helkuril rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel helkuril 0 või rohkem kui | 0 % |
| ühel helkuril rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

ühel helkuril 0 või rohkem kui

0 %

ühel helkuril rohkem kui

20 %

4.   VEEKINDLUS

Veekindluse suhtes tuleb rakendada järgmist menetlust.

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust kontrollitakse üht näidise A helkuritest 8. lisa punktis 1 kirjeldatud katsemenetluse järgi ning IVA klassi helkureid 14. lisa punktis 3 kirjeldatud menetluse järgi.

Helkurid on vastuvõetavad, kui katse on läbitud.

Kui aga näidise A katset ei järgita, tehakse kahe näidise B helkuriga läbi sama menetlus ja mõlemad peavad katse läbima.

Joonis 1

Image

---

| 31.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/35

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 4 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste registreerimismärkide valgustamise seadmete tüübikinnitust

2. versioon — 3. muutmine

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja algversiooni 14. täiendus — jõustumise kuupäev: 15. oktoober 2008

SISUKORD

EESKIRI

| 0. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valguse värvus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valguse langemisnurk |
| --- | --- |

7.

| 8. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fotomeetrilised näitajad |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

10.

| 11. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

14.

LISAD

| 1. lisa — | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Teatis |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Mõõtepunktid katsetamisel |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Valgustatava pinna minimaalne nähtavusväli |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Mitme valgusallikaga laternate fotomeetriline mõõtmine |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

6. lisa —

| 7. lisa — | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

7. lisa —

0.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N-, O- ja T-kategooria (1) sõidukite tagumiste numbritulelaternate suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse alljärgnevaid mõisteid:

| 1.1. | „Tagumine numbritulelatern” — tagumiste registreerimismärkide valgustamise seade, edaspidi „valgustusseade”, mis peegeldusega valgustab tagumist registreerimismärki. Sellele seadmele tüübikinnituse saamiseks määratakse kindlaks registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustus. |
| --- | --- |

1.1.

„Tagumine numbritulelatern” — tagumiste registreerimismärkide valgustamise seade, edaspidi „valgustusseade”, mis peegeldusega valgustab tagumist registreerimismärki. Sellele seadmele tüübikinnituse saamiseks määratakse kindlaks registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustus.

| 1.2. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

| 1.3. | „Eri tüüpi tagumised numbritulelaternad” — laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  a) | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„Eri tüüpi tagumised numbritulelaternad” — laternad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

a)

kaubanimi või kaubamärk;

| b) | optilise süsteemi näitajad (intensiivsusastmed, valgusjaotuse nurgad, hõõglampide kategooria, valgusallika moodul jne). |
| --- | --- |

b)

optilise süsteemi näitajad (intensiivsusastmed, valgusjaotuse nurgad, hõõglampide kategooria, valgusallika moodul jne).

| 1.4. | Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale. |
| --- | --- |

1.4.

Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses määratakse kindlaks, kas seadmega kavatsetakse valgustada laia registreerimismärki (520 × 120 mm), kõrget märki (340 × 240 mm), põllumajandus- või metsatraktori märki (120 × 165 mm) või nende märkide kombinatsiooni. Samuti määratakse taotleja soovi korral kindlaks, kas seade kinnitatakse enamale kui ühele paigalduskohale või paigalduskohtade kogumile registreerimismärgi jaoks ettenähtud alal. Taotleja peab sellised paigalduskohad teatises märkima. Taotlusele tuleb iga tüübi puhul lisada:

| a) | joonised (kolm eksemplari), mis on tüübi kindlaksmääramiseks piisavalt üksikasjalikud ja millel näidatakse valgustusseadme geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes; |
| --- | --- |

a)

joonised (kolm eksemplari), mis on tüübi kindlaksmääramiseks piisavalt üksikasjalikud ja millel näidatakse valgustusseadme geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes;

| b) | lühike tehniline kirjeldus, kus määratakse kindlaks (välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):






  i) | ettenähtud hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest; ja/või |
| --- | --- | --- |

b)

lühike tehniline kirjeldus, kus määratakse kindlaks (välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul):

i)

ettenähtud hõõglampide kategooria(d), milleks on üks tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 37 ja selle muudatuste seerias sisalduvatest kategooriatest; ja/või

| ii) | valgusallika mooduli tunnuskood (2); |
| --- | --- |

ii)

valgusallika mooduli tunnuskood (2);

| c) | kaks soovitusliku laternaga (soovituslike laternatega) varustatud näidist. |
| --- | --- |

c)

kaks soovitusliku laternaga (soovituslike laternatega) varustatud näidist.

3.   MÄRGISTUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud valgustusseadmetele peab olema kantud:

| 3.1. | valgustusseadme valmistaja või tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

3.1.

valgustusseadme valmistaja või tootja kaubanimi või kaubamärk;

| 3.2. | tüübikinnitusmärgi jaoks piisava suurusega ala; see ala näidatakse punkti 2 alapunktis a osutatud joonistel; |
| --- | --- |

3.2.

tüübikinnitusmärgi jaoks piisava suurusega ala; see ala näidatakse punkti 2 alapunktis a osutatud joonistel;

| 3.3. | mitteasendatavate valgusallikatega või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul pingevahemiku nimipinge ja nimivõimsuse märgistus; |
| --- | --- |

3.3.

mitteasendatavate valgusallikatega või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul pingevahemiku nimipinge ja nimivõimsuse märgistus;

| 3.4. | välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul, selgesti loetav ja kustumatu märgistus, millelt on näha:






  a) | ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või |
| --- | --- | --- |

3.4.

välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul, selgesti loetav ja kustumatu märgistus, millelt on näha:

a)

ettenähtud hõõglambi või hõõglampide kategooria(d) ja/või

| b) | valgusallika mooduli tunnuskood; |
| --- | --- |

b)

valgusallika mooduli tunnuskood;

| 3.5. | valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud: |
| --- | --- |

3.5.

valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:

| 3.5.1. | taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu; |
| --- | --- |

3.5.1.

taotleja kaubanimi või kaubamärk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

| 3.5.2. | mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktis 4.4.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata punkti 2 alapunktis a esitatud joonistel.
  Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud. |
| --- | --- |

3.5.2.

mooduli tunnuskood; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistab sõna „moodul”, millele järgneb punktis 4.4.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata punkti 2 alapunktis a esitatud joonistel.

Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgistused peavad olema sama taotleja esitatud.

| 3.5.3. | nimipinge ja nimivõimsuse märgistus. |
| --- | --- |

3.5.3.

nimipinge ja nimivõimsuse märgistus.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui punkti 2 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud valgustusseadme tüübi kaks näidist vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui punkti 2 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud valgustusseadme tüübi kaks näidist vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 eeskirja algversiooni korral) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale seadmetüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes kiiratava valguse värvilt erinevale seadmele. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 eeskirja algversiooni korral) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale seadmetüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes kiiratava valguse värvilt erinevale seadmele.

| 4.3. | Teade valgustusseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade valgustusseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale valgustusseadmele tuleb peale punkti 3 alapunktides a ja c kirjeldatud märgistuse paigaldada I lisa kohane rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale valgustusseadmele tuleb peale punkti 3 alapunktides a ja c kirjeldatud märgistuse paigaldada I lisa kohane rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

| 4.4.2. | ringjoone lähedal asuvast tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

4.4.2.

ringjoone lähedal asuvast tüübikinnitusnumbrist;

| 4.4.3. | lisatähisest: L-täht; |
| --- | --- |

4.4.3.

lisatähisest: L-täht;

| 4.4.4. | L-tähe lähedale võib paigaldada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat. |
| --- | --- |

4.4.4.

L-tähe lähedale võib paigaldada tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta, mis näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud muudatuste seeriat.

| 4.5. | Punktides 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3 osutatud märk ja tähised peavad olema kustumatud ja selgesti loetavad ka siis, kui valgustusseade on sõidukile paigaldatud. |
| --- | --- |

4.5.

Punktides 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3 osutatud märk ja tähised peavad olema kustumatud ja selgesti loetavad ka siis, kui valgustusseade on sõidukile paigaldatud.

| 4.6. | Kui kaks või enam laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada. |
| --- | --- |

4.6.

Kui kaks või enam laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada.

| 4.6.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib asetada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et: |
| --- | --- |

4.6.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ainult ühte rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral nõutav nool. Selle tüübikinnitusmärgi võib asetada ükskõik kuhu grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:

| 4.6.1.1. | märk on pärast paigaldamist nähtav; |
| --- | --- |

4.6.1.1.

märk on pärast paigaldamist nähtav;

| 4.6.1.2. | ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.6.1.2.

ühtegi valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki.

| 4.6.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida: |
| --- | --- |

4.6.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis vastab igale tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise kuupäevaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeria tuleb märkida:

| 4.6.2.1. | kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale; |
| --- | --- |

4.6.2.1.

kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale;

| 4.6.2.2. | või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 1. lisas). |
| --- | --- |

4.6.2.2.

või laternate grupile sellisel viisil, et kõik grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad oleks selgesti tuvastatavad (vt kolme võimalikku näidet 1. lisas).

| 4.6.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad minimaalsetest mõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad minimaalsetest mõõtmetest, mis on tüübikinnituse aluseks oleva eeskirja kohaselt nõutavad kõige väiksemate tähiste puhul.

| 4.6.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

4.6.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

| 4.6.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Selle võib kinnitada seadme kas läbipaistvale või läbipaistmatule sise- või välisosale, mida ei saa eraldada seadme valgust kiirgavast läbipaistvast osast. Märgistus peab olema nähtav ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud või kui mõni liikuv osa, näiteks mootorikate või pagasiruumi kaas või sõiduki uks on avatud. |
| --- | --- |

4.6.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Selle võib kinnitada seadme kas läbipaistvale või läbipaistmatule sise- või välisosale, mida ei saa eraldada seadme valgust kiirgavast läbipaistvast osast. Märgistus peab olema nähtav ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud või kui mõni liikuv osa, näiteks mootorikate või pagasiruumi kaas või sõiduki uks on avatud.

| 4.7. | 1. lisas on esitatud üksiklaternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool osutatud lisatähistega. |
| --- | --- |

4.7.

1. lisas on esitatud üksiklaternate (joonis 1) ja grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate (joonis 2) tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõikide eespool osutatud lisatähistega.

5.   ÜLDISED NÕUDED

Iga seade peab vastama punkti 9 nõuetele (4).

| 5.1. | Tagumised numbritulelaternad peavad olema ehituselt sellised, et märgi kogu pind on nähtav 4. lisas esitatud nurkade ulatuses. |
| --- | --- |

5.1.

Tagumised numbritulelaternad peavad olema ehituselt sellised, et märgi kogu pind on nähtav 4. lisas esitatud nurkade ulatuses.

| 5.2. | Kõik mõõtmised tehakse tootja asjaomase kategooria jaoks ettenähtud standardhõõglampidega, kusjuures toitepinge peab olema seadistatud selliselt, et tekiks etalonvalgusvoog. Kõik mitteasendatavate valgusallikatega seadmete mõõtmised tuleb teostada pingel vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V. |
| --- | --- |

5.2.

Kõik mõõtmised tehakse tootja asjaomase kategooria jaoks ettenähtud standardhõõglampidega, kusjuures toitepinge peab olema seadistatud selliselt, et tekiks etalonvalgusvoog. Kõik mitteasendatavate valgusallikatega seadmete mõõtmised tuleb teostada pingel vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V.

| 5.3. | Spetsiaalse energiaallika abil käitatavate valgusallikate puhul rakendatakse eespool osutatud toitepingeid kõnealuse energiaallika sisendklemmidele. Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallikate käitamiseks vajalikud spetsiaalsed energiaallikad. |
| --- | --- |

5.3.

Spetsiaalse energiaallika abil käitatavate valgusallikate puhul rakendatakse eespool osutatud toitepingeid kõnealuse energiaallika sisendklemmidele. Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallikate käitamiseks vajalikud spetsiaalsed energiaallikad.

| 5.4. | Iga tagumise numbritulelaterna, välja arvatud hõõglambiga (hõõglampidega) seadmete valgustugevuse väärtused, mida mõõdetakse ühe minuti möödumisel seadme käivitumisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimumnõuetele.
  Valgustugevuse jaotust pärast seadme üheminutilist tööd saab arvutada igas mõõtepunktis üks minut pärast seadme käivitumist mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhtarvu kaudu. |
| --- | --- |

5.4.

Iga tagumise numbritulelaterna, välja arvatud hõõglambiga (hõõglampidega) seadmete valgustugevuse väärtused, mida mõõdetakse ühe minuti möödumisel seadme käivitumisest ja seejärel 30 minuti pärast, peavad vastama miinimumnõuetele.

Valgustugevuse jaotust pärast seadme üheminutilist tööd saab arvutada igas mõõtepunktis üks minut pärast seadme käivitumist mõõdetud valgustugevuse väärtuse ning 30 minuti pärast mõõdetud valgustugevuse väärtuse suhtarvu kaudu.

| 5.5. | Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas: |
| --- | --- |

5.5.

Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:

| 5.5.1. | valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:






  a) | ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud ja õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:

a)

ühtegi valgusallika moodulit ei saa paigaldada üheski muus asendis peale kindlaksmääratud ja õige asendi ning seda saab eemaldada üksnes tööriista(de) abil;

| b) | kui seadme kinnituskohal kasutatakse enam kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna kinnituskohal kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid; |
| --- | --- |

b)

kui seadme kinnituskohal kasutatakse enam kui ühte valgusallikat, tuleb ühe ja sama laterna kinnituskohal kasutada ühesuguste näitajatega valgusallika mooduleid;

| 5.5.2. | valgusallika moodulid on võltsimiskindlad. |
| --- | --- |

5.5.2.

valgusallika moodulid on võltsimiskindlad.

| 5.6. | Asendatavate hõõglampide korral: |
| --- | --- |

5.6.

Asendatavate hõõglampide korral:

| 5.6.1. | võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtiva eeskirjaga nr 37 ja selle muudatuste seeriaga ei ole nende kasutamist piiratud; |
| --- | --- |

5.6.1.

võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 alusel tüübikinnituse saanud hõõglampide kategooriaid, eeldusel et tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtiva eeskirjaga nr 37 ja selle muudatuste seeriaga ei ole nende kasutamist piiratud;

| 5.6.2. | peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis; |
| --- | --- |

5.6.2.

peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis;

| 5.6.3. | peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 nimetatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte. |
| --- | --- |

5.6.3.

peab hõõglambi pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 nimetatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse hõõglambi asjaomase kategooria pesa andmelehte.

6.   VALGUSE VÄRVUS

Valgustusseadmes kasutatava laterna valgus peab olema piisavalt värvitu, et mitte põhjustada registreerimismärgi värvuse märgatavat muutust.

7.   VALGUSE LANGEMISNURK

Valgustusseadme tootja määrab kindlaks ühe või mitu asendit või asendite kogumi seadme registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes kinnitamiseks. Kui latern paigutatakse tootja kindlaksmääratud asendisse, ei tohi valguse registreerimismärgi pinnale langemise nurk valgustatava pinna üheski punktis olla suurem kui 82°, kusjuures kõnealust nurka mõõdetakse seadme valgustava pinna sellest tipust, mis jääb registreerimismärgi pinnast kõige kaugemale. Enama kui ühe valgustusseadme korral kehtib osutatud nõue ainult registreerimismärgi selle osa kohta, mida kavatsetakse valgustada asjaomase seadme abil.

Kui seadmel on registreerimismärgi pinnaga paralleelne valgustava pinna välisserv, on seadme valgustava ala see tipp, mis asub registreerimismärgi pinnast kõige kaugemal, valgustava pinna serva keskpunkt, mis on paralleelne numbrimärgiga ja asub kõige kaugemal registreerimismärgi pinnast.

Seade peab olema ehituselt selline, et valgus ei oleks suunatud otse taha, v.a punase valguse puhul, kui seade on kombineeritud või grupeeritud tagumise ääretulelaternaga.

8.   KATSEMENETLUS

Valgustugevuse mõõtmised tehakse värvitul mattpinnal, mille hajupeegeldustegur (5) on teada. Värvitul mattpinnal peavad olema registreerimismärgiga samad mõõtmed või sellised mõõtmed, mis erinevad registreerimismärgi mõõtmetest ühe (kõrgema) mõõtepunkti poolest. Selle kese tuleb asetada mõõtepunktide asukohtade keskmesse.

Värvitu(d) mattpin(na)d tuleb asetada registreerimismärgi tavapärasesse asendisse 2 mm märgi kinnitustasandist eespool.

Valgustugevuse mõõtmised tehakse rõhtsalt värvitu mattpinnaga ning lubatud hälbega 5° igas suunas käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud punktides, kusjuures iga punkt moodustab 25 mm läbimõõduga ringi. Mõõdetud valgustugevust parandatakse hajupeegeldusteguriga 1,0.

9.   FOTOMEETRILISED NÄITAJAD

Kõigis 3. lisas esitatud mõõtepunktides peab valgustugevus B olema vähemalt 2,5 cd/m2.

Valgustugevuse gradient väärtuste B1 ja B2 vahel, mõõdetuna eespool nimetatud punktide hulgast vabalt valitud punktide 1 ja 2 vahel, ei tohi olla üle 2 × Bo/cm, kusjuures Bo on eri punktides mõõdetud minimaalne valgustugevus:

Image

10.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 10.1. | Käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tagumised numbritulelaternad (edaspidi „seadmed”) peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 5, 6 ja 9 sätestatud nõudeid. Kui vaja on rohkem kui ühte seadet, osutatakse alljärgnevas tekstis seadmete kogumile. |
| --- | --- |

10.1.

Käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tagumised numbritulelaternad (edaspidi „seadmed”) peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 5, 6 ja 9 sätestatud nõudeid. Kui vaja on rohkem kui ühte seadet, osutatakse alljärgnevas tekstis seadmete kogumile.

| 10.2. | Käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

10.2.

Käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse jaoks peavad olema täidetud.

| 10.3. | Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

10.3.

Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud.

| 10.4. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

10.4.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

11.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 11.1. | Valgustusseadmele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

11.1.

Valgustusseadmele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 11.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

11.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

12.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud valgustusseadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 13.1. | Ilma hõõglampideta tagumised numbritulelaternad |
| --- | --- |

13.1.

Ilma hõõglampideta tagumised numbritulelaternad

| 13.1.1. | Pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 8. täiendusega. |
| --- | --- |

13.1.1.

Pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 8. täiendusega.

| 13.1.2. | 36 kuud pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui punktis 13.1 nimetatud seadmetüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 8. täiendusega. |
| --- | --- |

13.1.2.

36 kuud pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui punktis 13.1 nimetatud seadmetüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 8. täiendusega.

| 13.1.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest. |
| --- | --- |

13.1.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest.

| 13.1.4. | 36 kuu jooksul pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised tüübikinnituste andmist neile punktis 13.1 nimetatud seadmetüüpidele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

13.1.4.

36 kuu jooksul pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised tüübikinnituste andmist neile punktis 13.1 nimetatud seadmetüüpidele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

| 13.2. | Punktis 13.1 nimetatud tagumiste numbritulelaternate paigaldamine sõidukile |
| --- | --- |

13.2.

Punktis 13.1 nimetatud tagumiste numbritulelaternate paigaldamine sõidukile

| 13.2.1. | Pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline keelata punktis 13.1 nimetatud ja käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, alusel tüübikinnituse saanud seadmete paigaldamist sõidukile. |
| --- | --- |

13.2.1.

Pärast 8. täienduse jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osaline keelata punktis 13.1 nimetatud ja käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, alusel tüübikinnituse saanud seadmete paigaldamist sõidukile.

| 13.2.2. | 48 kuu jooksul alates 8. täienduse jõustumiskuupäevast lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised jätkuvalt punktis 13.1 nimetatud ja käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud seadmete paigaldamist sõidukile. |
| --- | --- |

13.2.2.

48 kuu jooksul alates 8. täienduse jõustumiskuupäevast lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised jätkuvalt punktis 13.1 nimetatud ja käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud seadmete paigaldamist sõidukile.

| 13.2.3. | 48 kuu möödumisel 8. täienduse jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelata punktis 13.1 nimetatud seadmete paigaldamist uuele sõidukile, millele anti sõiduki tüübikinnitus või üksiksõiduki kinnitus hiljem kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumiskuupäeva, kui seadmed ei vasta käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, nõuetele. |
| --- | --- |

13.2.3.

48 kuu möödumisel 8. täienduse jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelata punktis 13.1 nimetatud seadmete paigaldamist uuele sõidukile, millele anti sõiduki tüübikinnitus või üksiksõiduki kinnitus hiljem kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumiskuupäeva, kui seadmed ei vasta käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, nõuetele.

| 13.2.4. | 60 kuu möödumisel 8. täienduse jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelata punktis 13.1 nimetatud seadmete paigaldamist uuele sõidukile, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumiskuupäeva, kui seadmed ei vasta käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, nõuetele. |
| --- | --- |

13.2.4.

60 kuu möödumisel 8. täienduse jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised keelata punktis 13.1 nimetatud seadmete paigaldamist uuele sõidukile, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumiskuupäeva, kui seadmed ei vasta käesoleva eeskirja, mida on muudetud 8. täiendusega, nõuetele.

14.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(2)  ISO standardi 7227:1987 „Mootorsõidukid — valgustus- ja valgussignaalseadmed. Sõnastik” kohaselt tähendab valgusallikas nähtava ja kiirgusenergia tootjat.

(3)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppe osalistele.

(4)  Nende nõuetega tagatakse hea nähtavus, kui registreerimismärgi kalle ei ületa vertikaalteljest kummalgi pool 30°.

(5)  CIE väljaanne nr 17-1970, punkt 45-20-040.

---

1. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Joonis 1

Üksiklaternate märgistus

NÄIDIS A

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on sõiduki tagumise registreerimismärgi (L) valgustusseade, mis on saanud eeskirja nr 4 alusel tüübikinnituse Madalmaades (E 4) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 2439. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus anti kooskõlas eeskirja nr 4 algversiooni nõuetega või eeskirja algversiooni vastavate täiendustega muudetud versiooni nõuetega.

Joonis 2

Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate lihtsustatud märgistus

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei kuulu tüübikinnitusmärgi juurde)

Image

Image

Image

| Märkus: | Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised B, C ja D) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E 4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest: | IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised B, C ja D) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E 4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest:

IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega;

| | 2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega;

| | punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega;

| | tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

| | tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; |
| --- | --- |

tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

| | kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega;

| | tagumisest numbritulelaternast (L), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 4 algversiooniga. |
| --- | --- |

tagumisest numbritulelaternast (L), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 4 algversiooniga.

Joonis 3

Valgusallika moodulid

NÄIDIS E

MD E3 17325

Joonisel kujutatud tunnuskoodiga valgusallika moodul on koos laternaga saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

---

2. LISA

Image

Image

---

3. LISA

MÕÕTEPUNKTID KATSETAMISEL

| a) | kõrget registreerimismärki valgustavad seadmed (340 × 240 mm) |
| --- | --- |

a)

kõrget registreerimismärki valgustavad seadmed (340 × 240 mm)

| b) | laia registreerimismärki valgustavad seadmed (520 × 120 mm) |
| --- | --- |

b)

laia registreerimismärki valgustavad seadmed (520 × 120 mm)

| c) | põllumajandus- või metsatraktori registreerimismärki valgustavad seadmed (240 × 165 mm)









  a = 25 mm | b = 95 mm | c = 100 mm | d = 90 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e = 70 mm | f = 57,5 mm | g = 65 mm | h = 60 mm |

c)

põllumajandus- või metsatraktori registreerimismärki valgustavad seadmed (240 × 165 mm)

a = 25 mm

b = 95 mm

c = 100 mm

d = 90 mm

e = 70 mm

f = 57,5 mm

g = 65 mm

h = 60 mm

| Märkus: | Kui seadmed valgustavad kahte registreerimismärki või kõiki registreerimismärke, saadakse kasutatavad mõõtepunktid vastavate jooniste kombineerimisel kooskõlas valmistaja või tootja osutatud skeemiga. Kui kaks mõõtepunkti jäävad teineteisest vähem kui 30 mm kaugusele, tuleb kasutada ainult üht. |
| --- | --- |

Märkus:

Kui seadmed valgustavad kahte registreerimismärki või kõiki registreerimismärke, saadakse kasutatavad mõõtepunktid vastavate jooniste kombineerimisel kooskõlas valmistaja või tootja osutatud skeemiga. Kui kaks mõõtepunkti jäävad teineteisest vähem kui 30 mm kaugusele, tuleb kasutada ainult üht.

---

4. LISA

VALGUSTATAVA PINNA MINIMAALNE NÄHTAVUSVÄLI

Image

Image

| 1. | Joonisel kujutatud nähtavusvälja nurgad viitavad üksnes valgustusseadme ja registreerimismärgi ala suhtelisele asendile. |
| --- | --- |

1.

Joonisel kujutatud nähtavusvälja nurgad viitavad üksnes valgustusseadme ja registreerimismärgi ala suhtelisele asendile.

| 2. | Sõidukile paigaldatud registreerimismärgi nähtavusvälja suhtes kohaldatakse asjaomaseid riiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

2.

Sõidukile paigaldatud registreerimismärgi nähtavusvälja suhtes kohaldatakse asjaomaseid riiklikke eeskirju.

| 3. | Joonisel kujutatud nurkade puhul arvestatakse valgustusseadme põhjustatud osalist varjutamist. Nendest väärtustest tuleb kinni pidada suundades, kus on kõige rohkem varjutamist. Valgustusseadmetega tuleb vähendada osaliselt varjatud alasid nõutava miinimumini. |
| --- | --- |

3.

Joonisel kujutatud nurkade puhul arvestatakse valgustusseadme põhjustatud osalist varjutamist. Nendest väärtustest tuleb kinni pidada suundades, kus on kõige rohkem varjutamist. Valgustusseadmetega tuleb vähendada osaliselt varjatud alasid nõutava miinimumini.

---

5. LISA

MITME VALGUSALLIKAGA LATERNATE FOTOMEETRILINE MÕÕTMINE

| 1. | Fotomeetrilisi tööparameetreid kontrollitakse: |
| --- | --- |

1.

Fotomeetrilisi tööparameetreid kontrollitakse:

| 1.1. | mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul
  laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 kohaselt; |
| --- | --- |

1.1.

mitteasendatavate valgusallikate (hõõglambid jms) puhul

laternas olevate valgusallikatega käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 kohaselt;

| 1.2. | asendatavate valgusallikate puhul,
  kui neil on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi keskväärtusest erineda üle ± 5 %. Teisalt võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmed liidetakse kokku. |
| --- | --- |

1.2.

asendatavate valgusallikate puhul,

kui neil on hõõglambid pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse valgustugevuse väärtusi. Parandustegur on etalonvalgusvoo ja rakendatud pinge (6,75 V, 13,5 V või 28,0 V) juures saadud valgusvoo keskväärtuse suhe. Ühegi kasutatava hõõglambi tegelik valgusvoog ei tohi keskväärtusest erineda üle ± 5 %. Teisalt võib kõigis asendites kasutada standardhõõglampi, mis töötab konkreetse etalonvalgusvoo juures, kusjuures kõigi asendite üksikmõõtmed liidetakse kokku.

---

6. LISA

TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE JÄRELEVALVEMENETLUSE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui juhuslikult valitud ja standardhõõglambiga seadme katsetamisel või kui laternatel on mitteasendatavad valgusallikad (hõõglambid vms) ja kui kõik mõõtmised on tehtud vastavalt pinge juures 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2.

Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui juhuslikult valitud ja standardhõõglambiga seadme katsetamisel või kui laternatel on mitteasendatavad valgusallikad (hõõglambid vms) ja kui kõik mõõtmised on tehtud vastavalt pinge juures 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V:

| 1.2.1. | ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. |
| --- | --- |

1.2.1.

ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

| 1.2.2. | valgustugevuse gradiendi puhul võib ebasoodne kõrvalekalle olla:







  2,5 × Bo/cm | võrreldav | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | võrreldav | 30 % |

1.2.2.

valgustugevuse gradiendi puhul võib ebasoodne kõrvalekalle olla:

2,5 × Bo/cm

võrreldav

20 %

3,0 × Bo/cm

võrreldav

30 %

| 1.2.3. | Kui seadmel on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid seadmetega teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui seadmel on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid seadmetega teist standardhõõglampi kasutades.

2.   MIINIMUMNÕUDED TOOTJAPOOLSELE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLILE

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale seadme tüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb teostada vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetele vastavuse tagamiseks.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste näitajate kontrollimiseks.

2.2.   Katsemenetlus

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja teostatavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja teostatavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõestada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Seadmete näidised valitakse ühtliku toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi seadmete rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Näidiseks võetud seadmetel teostatakse eeskirjas ette nähtud fotomeetrilised mõõtmised.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemused statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 10.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 7. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

7. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõudeid peetakse käesoleva eeskirja nõuete osas, kui neid on, mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.3. | Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui juhuslikult valitud ja standardhõõglambiga seadme katsetamisel või kui laternatel on mitteasendatavad valgusallikad (hõõglambid vm) ja kui kõik mõõtmised on tehtud vastavalt pinge juures 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V: |
| --- | --- |

1.3.

Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui juhuslikult valitud ja standardhõõglambiga seadme katsetamisel või kui laternatel on mitteasendatavad valgusallikad (hõõglambid vm) ja kui kõik mõõtmised on tehtud vastavalt pinge juures 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V:

| 1.2.1. | ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest. |
| --- | --- |

1.2.1.

ei ole mitte ühegi mõõdetud väärtuse kõrvalekalle ebasoodsas suunas üle 20 % käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

| 1.2.2. | Valgustugevuse gradiendi puhul võib ebasoodne kõrvalekalle olla:







  2,5 × Bo/cm | võrreldav | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | võrreldav | 30 % |

1.2.2.

Valgustugevuse gradiendi puhul võib ebasoodne kõrvalekalle olla:

2,5 × Bo/cm

võrreldav

20 %

3,0 × Bo/cm

võrreldav

30 %

| 1.2.3. | Kui seadmel on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid seadmetega teist standardhõõglampi kasutades. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui seadmel on asendatav valgusallikas ja kui kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid seadmetega teist standardhõõglampi kasutades.

| 1.2.4. | Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidiste võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli seadet. Esimese kahe seadme näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe seadme näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised: |
| --- | --- |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on järgmised:

| 2.1.1.1. | näidis A







  A1: | ühel seadmel | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |
| A2: | mõlemal seadmel rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele B | |

2.1.1.1.

näidis A

A1:

ühel seadmel

0 %

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

A2:

mõlemal seadmel rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemal seadmel | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemal seadmel

0 %

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 2.2.1.1. | näidis A







  A3: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.1.

näidis A

A3:

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 korral

ühel seadmel rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

| B3: | A2 korral | |
| --- | --- | --- |
| ühel seadmel | 0 % |
| ühel seadmel rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

B3:

A2 korral

ühel seadmel

0 %

ühel seadmel rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 11 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemal seadmel rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4:

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel rohkem kui

30 %

A5:

mõlemal seadmel rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel seadmel rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral | |
| mõlemal seadmel rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral | |
| ühel seadmel | 0 % |
| ühel seadmel rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 korral

ühel seadmel rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemal seadmel rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

ühel seadmel

0 %

ühel seadmel rohkem kui

30 %

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised, võttes kahest seadmest koosneva kolmanda näidise C ja kahest seadmest koosneva neljanda näidise D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valmistatud ja laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 3.1.1.1. | näidis C







  C1: | ühel seadmel | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |
| C2: | mõlemal seadmel rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele D | |

3.1.1.1.

näidis C

C1:

ühel seadmel

0 %

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

C2:

mõlemal seadmel rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal seadmel | 0 % |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 korral

mõlemal seadmel

0 %

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised: |
| --- | --- |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

| 3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 korral

ühel seadmel rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 11 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemal seadmel rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3:

ühel seadmel mitte rohkem kui

20 %

ühel seadmel rohkem kui

20 %

C4:

mõlemal seadmel rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 korral | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel seadmel 0 või rohkem kui | 0 % |
| ühel seadmel rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 korral

ühel seadmel 0 või rohkem kui

0 %

ühel seadmel rohkem kui

20 %

Joonis 1

Image

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---