# Europeiska unionens L 45/14 f

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 45 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången14 februari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 45

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången14 februari 2009

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/107/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 januari 2009 om ändring av besluten 2006/861/EG och 2006/920/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2009) 38]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 100 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av elbatteridrivna fordon med avseende på särskilda krav för konstruktion, funktionssäkerhet och vätgasutsläpp – Revision 2 | 17 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2009/107/EG

*

Kommissionens beslut av den 23 januari 2009 om ändring av besluten 2006/861/EG och 2006/920/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2009) 38]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 38]

(
  1

1

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 100 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av elbatteridrivna fordon med avseende på särskilda krav för konstruktion, funktionssäkerhet och vätgasutsläpp – Revision 2

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 14.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 januari 2009

om ändring av besluten 2006/861/EG och 2006/920/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik

[delgivet med nr K(2009) 38]

(Text av betydelse för EES)

(2009/107/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (omarbetning) (1), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av rekommendationen från Europeiska järnvägsbyrån om en halvtidsöversyn av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) för godsvagnar (ERA/REC/INT/03-2008) av den 27 oktober 2008, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (2) ska Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) sörja för att tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) anpassas till den tekniska utvecklingen, förändringar på marknaden och samhällets krav, samt lägga fram förslag för kommissionen om sådan anpassning av TSD som byrån bedömer vara nödvändig. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (2) ska Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) sörja för att tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) anpassas till den tekniska utvecklingen, förändringar på marknaden och samhällets krav, samt lägga fram förslag för kommissionen om sådan anpassning av TSD som byrån bedömer vara nödvändig.

| (2) | Genom beslut K(2007) 3371 av den 13 juli 2007 gav kommissionen ett rammandat till byrån att genomföra vissa verksamheter enligt rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (4). Enligt villkoren i detta rammandat fick byrån i uppdrag att genomföra en översyn av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar, antaget genom kommissionens beslut 2006/861/EG av den 28 juli 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (5), samt avge tekniska yttranden om kritiska fel och offentliggöra en förteckning över mindre fel som påträffats. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut K(2007) 3371 av den 13 juli 2007 gav kommissionen ett rammandat till byrån att genomföra vissa verksamheter enligt rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (4). Enligt villkoren i detta rammandat fick byrån i uppdrag att genomföra en översyn av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar, antaget genom kommissionens beslut 2006/861/EG av den 28 juli 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (5), samt avge tekniska yttranden om kritiska fel och offentliggöra en förteckning över mindre fel som påträffats.

| (3) | I och med ikraftträdandet av fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif 1999) den 1 juli 2006 infördes nya regler om de tekniska specifikationer som är tillämpliga för fordon. Det tidigare RIV-avtalet (”Reglamento Internazionale Veicoli”) mellan järnvägsföretag har delvis ersatts av en ny privat och frivillig överenskommelse (”General Contract of Use for Wagons”, GCU) (6) mellan järnvägsföretag och fordonsinnehavare, samt av beslut 2006/861/EG. |
| --- | --- |

(3)

I och med ikraftträdandet av fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif 1999) den 1 juli 2006 infördes nya regler om de tekniska specifikationer som är tillämpliga för fordon. Det tidigare RIV-avtalet (”Reglamento Internazionale Veicoli”) mellan järnvägsföretag har delvis ersatts av en ny privat och frivillig överenskommelse (”General Contract of Use for Wagons”, GCU) (6) mellan järnvägsföretag och fordonsinnehavare, samt av beslut 2006/861/EG.

| (4) | För fordon som var registrerade enligt RIV-avtalet krävdes endast att ett tillstånd utfärdades av det registrerande järnvägsföretaget, men enligt direktiv 2001/16/EG krävdes ett tillstånd för varje medlemsstat. Detta problem löstes provisoriskt genom avsnitt 7.6 i bilagan till beslut 2006/861/EG, där det anges att när säkerhetsintyg eller tillstånd för idrifttagande beviljats för grupper av godsvagnar i en medlemsstat, ska dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater för att undvika dubbla kontroller av säkerhet/driftskompatibilitet av säkerhetsmyndigheterna. Det anges även att i den omfattning som beslut 2006/861/EG innehåller öppna punkter, kommer tillstånd för idrifttagande att ömsesidigt godkännas, med de undantag som anges i bilaga JJ till detta beslut. I och med att villkoren för ömsesidigt godkännande i andra medlemsstater av ett tillstånd för idrifttagande av ett godsfordon i en medlemsstat inte fastställs tydligt i bilaga JJ har tillämpningen av avsnitt 7.6 i bilagan till beslut 2006/861/EG gett upphov till skilda tolkningar. Detta har lett till rättslig osäkerhet och svårigheter för industrin, som har begärt att kommissionen omedelbart ska vidta åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

För fordon som var registrerade enligt RIV-avtalet krävdes endast att ett tillstånd utfärdades av det registrerande järnvägsföretaget, men enligt direktiv 2001/16/EG krävdes ett tillstånd för varje medlemsstat. Detta problem löstes provisoriskt genom avsnitt 7.6 i bilagan till beslut 2006/861/EG, där det anges att när säkerhetsintyg eller tillstånd för idrifttagande beviljats för grupper av godsvagnar i en medlemsstat, ska dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater för att undvika dubbla kontroller av säkerhet/driftskompatibilitet av säkerhetsmyndigheterna. Det anges även att i den omfattning som beslut 2006/861/EG innehåller öppna punkter, kommer tillstånd för idrifttagande att ömsesidigt godkännas, med de undantag som anges i bilaga JJ till detta beslut. I och med att villkoren för ömsesidigt godkännande i andra medlemsstater av ett tillstånd för idrifttagande av ett godsfordon i en medlemsstat inte fastställs tydligt i bilaga JJ har tillämpningen av avsnitt 7.6 i bilagan till beslut 2006/861/EG gett upphov till skilda tolkningar. Detta har lett till rättslig osäkerhet och svårigheter för industrin, som har begärt att kommissionen omedelbart ska vidta åtgärder.

| (5) | Detta problem kan nu lösas eftersom det anges i artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG att det för fordon som helt överensstämmer med TSD:er och som täcker alla aspekter av de relevanta delsystemen utan specialfall och utan öppna punkter som uteslutande hänför sig till teknisk kompatibilitet mellan fordon och järnvägsnät, inte ska krävas något kompletterande tillstånd för idrifttagande så länge de är i drift på TSD-förenliga järnvägsnät i de övriga medlemsstaterna eller uppfyller de villkor som fastställs i motsvarande TSD:er. |
| --- | --- |

(5)

Detta problem kan nu lösas eftersom det anges i artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG att det för fordon som helt överensstämmer med TSD:er och som täcker alla aspekter av de relevanta delsystemen utan specialfall och utan öppna punkter som uteslutande hänför sig till teknisk kompatibilitet mellan fordon och järnvägsnät, inte ska krävas något kompletterande tillstånd för idrifttagande så länge de är i drift på TSD-förenliga järnvägsnät i de övriga medlemsstaterna eller uppfyller de villkor som fastställs i motsvarande TSD:er.

| (6) | Beslut 2006/861/EG innehåller ett antal öppna punkter och tekniska fel. Nationella tekniska regler kan gälla för att uppfylla de väsentliga krav som är kopplade till de öppna punkterna, men det finns ingen rättslig säkerhet att dessa nationella lösningar godtas av andra medlemsstater. Enligt artikel 7 i direktiv 2008/57/EG är dessutom det tillämpliga förfarandet vid ett stort eller allvarligt fel att omedelbart ändra de relevanta TSD:erna. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2006/861/EG innehåller ett antal öppna punkter och tekniska fel. Nationella tekniska regler kan gälla för att uppfylla de väsentliga krav som är kopplade till de öppna punkterna, men det finns ingen rättslig säkerhet att dessa nationella lösningar godtas av andra medlemsstater. Enligt artikel 7 i direktiv 2008/57/EG är dessutom det tillämpliga förfarandet vid ett stort eller allvarligt fel att omedelbart ändra de relevanta TSD:erna.

| (7) | För att åter införa fullständig driftskompabilitet mellan godsfordon som används för internationell transport är det nödvändigt att genomföra en omedelbar översyn av beslut 2006/861/EG för att klargöra villkoren för att idrifttagande av fordon som överensstämmer med alla TSD:er ska gälla i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

För att åter införa fullständig driftskompabilitet mellan godsfordon som används för internationell transport är det nödvändigt att genomföra en omedelbar översyn av beslut 2006/861/EG för att klargöra villkoren för att idrifttagande av fordon som överensstämmer med alla TSD:er ska gälla i alla medlemsstater.

| (8) | Fordon som har fått tillstånd för idrifttagande enligt artikel 22.1 i direktiv 2008/57/EG och som fått ett tillstånd som är giltigt i alla medlemsstater i enlighet med artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG ska märkas med en tydlig och lättigenkännlig bokstavsbeteckning. Det är därför nödvändigt att ändra bilaga P5 till de TSD:er som avser delsystemet drift och trafikledning hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg som antogs genom kommissionens beslut 2006/920/EG (7). |
| --- | --- |

(8)

Fordon som har fått tillstånd för idrifttagande enligt artikel 22.1 i direktiv 2008/57/EG och som fått ett tillstånd som är giltigt i alla medlemsstater i enlighet med artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG ska märkas med en tydlig och lättigenkännlig bokstavsbeteckning. Det är därför nödvändigt att ändra bilaga P5 till de TSD:er som avser delsystemet drift och trafikledning hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg som antogs genom kommissionens beslut 2006/920/EG (7).

| (9) | Besluten 2006/861/EG och 2006/920/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Besluten 2006/861/EG och 2006/920/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av beslut 2006/861/EG

Beslut 2006/861/EG ska ändras på följande sätt:

| a) | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 1a
  Tekniska dokument
  1.   Europeiska järnvägsbyrån (ERA) ska på sin webbplats offentliggöra innehållet i bilaga LL som ett tekniskt dokument.
  2.   Europeiska järnvägsbyrån ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över de fullständigt godkända kompositbromsblock för internationell transport som avses i bilagorna P och JJ som ett tekniskt dokument.
  3.   Europeiska järnvägsbyrån ska på sin webbplats offentliggöra de ytterligare specifikationerna avseende de draginrättningar som avses i bilaga JJ som ett tekniskt dokument.
  4.   Byrån ska hålla de tekniska dokument som avses i punkterna 1–3 uppdaterade och ska informera kommissionen om eventuella reviderade versioner. Kommissionen ska informera medlemsstaterna genom den kommitté som har inrättats enligt artikel 29 i direktiv 2008/57/EG. Om kommissionen eller en medlemsstat anser att ett tekniskt dokument inte uppfyller kraven i direktiv 2008/57/EG eller i någon annan EG-rättsakt ska frågan diskuteras i kommittén. På grundval av kommitténs överläggningar och på begäran av kommissionen ska sådana tekniska dokument dras tillbaka eller ändras av byrån.” |
| --- | --- |

a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 1a

Tekniska dokument

1.   Europeiska järnvägsbyrån (ERA) ska på sin webbplats offentliggöra innehållet i bilaga LL som ett tekniskt dokument.

2.   Europeiska järnvägsbyrån ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över de fullständigt godkända kompositbromsblock för internationell transport som avses i bilagorna P och JJ som ett tekniskt dokument.

3.   Europeiska järnvägsbyrån ska på sin webbplats offentliggöra de ytterligare specifikationerna avseende de draginrättningar som avses i bilaga JJ som ett tekniskt dokument.

4.   Byrån ska hålla de tekniska dokument som avses i punkterna 1–3 uppdaterade och ska informera kommissionen om eventuella reviderade versioner. Kommissionen ska informera medlemsstaterna genom den kommitté som har inrättats enligt artikel 29 i direktiv 2008/57/EG. Om kommissionen eller en medlemsstat anser att ett tekniskt dokument inte uppfyller kraven i direktiv 2008/57/EG eller i någon annan EG-rättsakt ska frågan diskuteras i kommittén. På grundval av kommitténs överläggningar och på begäran av kommissionen ska sådana tekniska dokument dras tillbaka eller ändras av byrån.”

| b) | Bilagorna ska ändras i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Bilagorna ska ändras i enlighet med bilaga I.

Artikel 2

Ändring av beslut 2006/920/EG

Bilaga P5 till beslut 2006/920/EG ska ändras i enlighet med bilaga II.

Artikel 3

Om märkningen ”TEN” på godsvagnar som togs i bruk innan detta beslut träder i kraft inte stämmer överens med betydelsen i bilaga II ska den märkningen tas bort senast den 31 december 2010.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft den 1 juli 2009.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 220, 21.6.2004, s. 3.

2

(3)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.

3

(4)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 344, 8.12.2006, s. 1.

5

(6)  GCU:s webbplats: http://www.gcubureau.org

6

(7)  EUT L 359, 18.12.2006, s. 1.

7

---

BILAGA I

Bilagorna till beslut 2006/861/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilagan ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt 4.2.3.3.2 ska ersättas med följande:
  ”Detta förblir en öppen punkt med undantag för godsvagnar som överensstämmer med de krav som anges i avsnitt 7.6.4.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilagan ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt 4.2.3.3.2 ska ersättas med följande:

”Detta förblir en öppen punkt med undantag för godsvagnar som överensstämmer med de krav som anges i avsnitt 7.6.4.”

| b) | I avsnitt 4.2.3.4.2.1 ska den andra strecksatsen om Y/Q-krafter ersättas med följande:






  ”— | Y/Q-krafter

  För att begränsa risken för flänsklättring ska kvoten mellan lateralkraften Y och det vertikala trycket Q inte överstiga
  (Y/Q)lim = 0,8 för dynamiska spårprovningar
  (Y/Q)lim = 1,2 för stationära provningar” |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnitt 4.2.3.4.2.1 ska den andra strecksatsen om Y/Q-krafter ersättas med följande:

”—

Y/Q-krafter

För att begränsa risken för flänsklättring ska kvoten mellan lateralkraften Y och det vertikala trycket Q inte överstiga

(Y/Q)lim = 0,8 för dynamiska spårprovningar

(Y/Q)lim = 1,2 för stationära provningar”

| c) | I avsnitt 4.2.3.4.2.2 ska den första meningen ersättas med följande:
  ”Godsvagnar kan gå på skevt spår då (Y/Q) för stationära provningar inte överskrider det gränsvärde som ges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 i en kurva med radien R = 150 m och för en given spårskevhet:” |
| --- | --- |

c)

I avsnitt 4.2.3.4.2.2 ska den första meningen ersättas med följande:

”Godsvagnar kan gå på skevt spår då (Y/Q) för stationära provningar inte överskrider det gränsvärde som ges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 i en kurva med radien R = 150 m och för en given spårskevhet:”

| d) | Följande avsnitt ska införas efter del 6.2.3.2.1.3:
  ”6.2.3.2.1.4   Undantag från stationära provningar
  Godsvagnar undantas från de stationära provningar som anges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 om de överensstämmer med kraven i UIC-normen 530–2 (maj 2006).” |
| --- | --- |

d)

Följande avsnitt ska införas efter del 6.2.3.2.1.3:

”6.2.3.2.1.4   Undantag från stationära provningar

Godsvagnar undantas från de stationära provningar som anges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 om de överensstämmer med kraven i UIC-normen 530–2 (maj 2006).”

| e) | Avsnitt 7.6 ska ersättas med följande:
  ”7.6   TILLSTÅND FÖR IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR SOM ÖVERENSSTÄMMER MED TSD:ER






  7.6.1 | Om TSD:erna är uppfyllda och en EG-kontrollförklaring har utfärdats för godsvagnar i en medlemsstat ska dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater i enlighet med artikel 17.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- | --- |

e)

Avsnitt 7.6 ska ersättas med följande:

”7.6   TILLSTÅND FÖR IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR SOM ÖVERENSSTÄMMER MED TSD:ER

7.6.1

Om TSD:erna är uppfyllda och en EG-kontrollförklaring har utfärdats för godsvagnar i en medlemsstat ska dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater i enlighet med artikel 17.1 i direktiv 2008/57/EG.

| 7.6.2 | Vid ansökan om godkännande av idrifttagande i enlighet med artikel 21 i direktiv 2008/57/EG, kan de sökande inlämna en ansökan om godkännande av idrifttagande för grupper av godsvagnar. Godsvagnarna kan grupperas enligt serier, då artikel 21.13 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig, eller enligt typ, då artikel 26 i det direktivet är tillämplig. |
| --- | --- |

7.6.2

Vid ansökan om godkännande av idrifttagande i enlighet med artikel 21 i direktiv 2008/57/EG, kan de sökande inlämna en ansökan om godkännande av idrifttagande för grupper av godsvagnar. Godsvagnarna kan grupperas enligt serier, då artikel 21.13 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig, eller enligt typ, då artikel 26 i det direktivet är tillämplig.

| 7.6.3 | I enlighet med artikel 21.5 i direktiv 2008/57/EG ska ett godkännande av idrifttagande som beviljats av en medlemsstat vara giltigt i alla medlemsstater, om inte kompletterande godkännanden krävs. Medlemsstaterna kan emellertid endast utnyttja denna möjlighet på de villkor som anges i artiklarna 23 och 25 i det direktivet. I enlighet med artikel 23.4 i det direktivet är ett av villkoren för att en medlemsstat ska kunna begära ett ’kompletterande godkännande’ de öppna punkter som hänför sig till teknisk kompabilitet mellan järnvägsnät och fordon. För detta ändamål anges i bilaga JJ den förteckning över öppna punkter som föreskrivs i artikel 5.6 i det direktivet, och de öppna punkter som kan kräva ytterligare kontroller för att garantera teknisk kompabilitet mellan infrastruktur och fordon fastställs. |
| --- | --- |

7.6.3

I enlighet med artikel 21.5 i direktiv 2008/57/EG ska ett godkännande av idrifttagande som beviljats av en medlemsstat vara giltigt i alla medlemsstater, om inte kompletterande godkännanden krävs. Medlemsstaterna kan emellertid endast utnyttja denna möjlighet på de villkor som anges i artiklarna 23 och 25 i det direktivet. I enlighet med artikel 23.4 i det direktivet är ett av villkoren för att en medlemsstat ska kunna begära ett ’kompletterande godkännande’ de öppna punkter som hänför sig till teknisk kompabilitet mellan järnvägsnät och fordon. För detta ändamål anges i bilaga JJ den förteckning över öppna punkter som föreskrivs i artikel 5.6 i det direktivet, och de öppna punkter som kan kräva ytterligare kontroller för att garantera teknisk kompabilitet mellan infrastruktur och fordon fastställs.

| 7.6.4 | Ett godkännande av idrifttagande av fordon som beviljats av en medlemsstat ska vara giltigt i alla övriga medlemsstater på följande villkor:






  a) | Godsvagnen har godkänts i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/57/EG, på grundval av denna TSD, inklusive kontroller avseende de öppna punkter som fastställs i del 1 i bilaga JJ. |
| --- | --- | --- |

7.6.4

Ett godkännande av idrifttagande av fordon som beviljats av en medlemsstat ska vara giltigt i alla övriga medlemsstater på följande villkor:

a)

Godsvagnen har godkänts i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/57/EG, på grundval av denna TSD, inklusive kontroller avseende de öppna punkter som fastställs i del 1 i bilaga JJ.

| b) | Godsvagnen är kompatibel med spårvidden 1 435 mm. |
| --- | --- |

b)

Godsvagnen är kompatibel med spårvidden 1 435 mm.

| c) | Godsvagnen har lastprofil G1, enligt vad som anges i bilaga C3. |
| --- | --- |

c)

Godsvagnen har lastprofil G1, enligt vad som anges i bilaga C3.

| d) | Godsvagnen är försedd med ett avstånd mellan två på varandra följande inneraxlar som inte överskrider 17 500 mm. |
| --- | --- |

d)

Godsvagnen är försedd med ett avstånd mellan två på varandra följande inneraxlar som inte överskrider 17 500 mm.

| e) | Godsvagnen uppfyller kraven i del 2 i bilaga JJ. |
| --- | --- |

e)

Godsvagnen uppfyller kraven i del 2 i bilaga JJ.

| 7.6.5 | Även om en godsvagn har beviljats godkännande för idrifttagande är det nödvändigt att se till att den drivs på kompatibla infrastrukturer. Detta kan göras genom användning av registren över infrastruktur och rullande materiel.” |
| --- | --- |

7.6.5

Även om en godsvagn har beviljats godkännande för idrifttagande är det nödvändigt att se till att den drivs på kompatibla infrastrukturer. Detta kan göras genom användning av registren över infrastruktur och rullande materiel.”

| 2. | Bilaga B ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt B.3 ska anmärkning 4 ersättas med följande:






  ”4. | Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/tim, märks redan med tecknet ’**’ placerat till höger om märkningen för största last. Inga ytterligare godsvagnar kan läggas till denna kategori.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga B ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt B.3 ska anmärkning 4 ersättas med följande:

”4.

Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/tim, märks redan med tecknet ’**’ placerat till höger om märkningen för största last. Inga ytterligare godsvagnar kan läggas till denna kategori.”

| b) | I punkt B.3 ska följande anmärkning läggas till:






  ”5. | Nya godsvagnar med bromsprestanda som S2-godsvagnar enligt tabellen i avsnitt 4.2.4.1.2.2 som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/tim enligt de särskilda specifikationer som anges i bilaga Y, ska ha tecknet ’***’ placerat till höger om märkningen för största last.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt B.3 ska följande anmärkning läggas till:

”5.

Nya godsvagnar med bromsprestanda som S2-godsvagnar enligt tabellen i avsnitt 4.2.4.1.2.2 som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/tim enligt de särskilda specifikationer som anges i bilaga Y, ska ha tecknet ’***’ placerat till höger om märkningen för största last.”

| c) | Punkt 32 ska ersättas med följande:
  ”B.32   MÄRKNING AV GODSVAGNARS PROFILER






  1. | Godsvagnar byggda för lastprofil G1 ska märkas enligt följande: |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 32 ska ersättas med följande:

”B.32   MÄRKNING AV GODSVAGNARS PROFILER

1.

Godsvagnar byggda för lastprofil G1 ska märkas enligt följande:

Image

| 2. | Godsvagnar byggda för profilerna GA, GB eller GC ska märkas enligt följande:



  ” |
| --- | --- |

2.

Godsvagnar byggda för profilerna GA, GB eller GC ska märkas enligt följande:

Image

”

| 3. | I punkt L.1.4.2.1 i bilaga L ska den sista meningen ersättas med följande:
  ”När solida hjul monterats på godsvagnar som till 100 % är utrustade med slitytebroms, ska följande parametrar beaktas:








  Hjuldiameter, omfång
  (i mm) | 1 000 till 920
  och
  920 till 840 | 840 till 760 | 760 till 680 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kraft | 50 kW | 42,5 kW | 38 kW |
| Ansättningstid | 45 min | 45 min | 45 min |
| Användningstid | 60 km/tim | 60 km/tim | 60 km/tim |

3.

I punkt L.1.4.2.1 i bilaga L ska den sista meningen ersättas med följande:

”När solida hjul monterats på godsvagnar som till 100 % är utrustade med slitytebroms, ska följande parametrar beaktas:

Hjuldiameter, omfång

(i mm)

1 000 till 920

och

920 till 840

840 till 760

760 till 680

Kraft

50 kW

42,5 kW

38 kW

Ansättningstid

45 min

45 min

45 min

Användningstid

60 km/tim

60 km/tim

60 km/tim

Anmärkning: För specifika typer av godstrafik kan värdena för kraft och/eller ansättningstid och/eller användningstid och/eller axellast och/eller hjuldiameter ändras för att kontrollera hjulens termomekaniska beteende vid begränsat utnyttjande.”

| 4. | I bilaga P ska punkt P.1.10 – ”Bromsblock” ersättas med följande:
  ”P.1.10.   Bromsblock
  Provförfarandet för konstruktionsbedömningen som ska användas för kompatibilitetskomponenten bromsblock ska utföras i enlighet med specifikationen i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Denna specifikation är fortfarande en öppen punkt för kompositbackar.
  Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10. Förteckningen över godkända bromsblock av komposit för internationell transport anges i ett tekniskt dokument som Europeiska järnvägsbyrån ska offentliggöra på sin webbplats.” |
| --- | --- |

4.

I bilaga P ska punkt P.1.10 – ”Bromsblock” ersättas med följande:

”P.1.10.   Bromsblock

Provförfarandet för konstruktionsbedömningen som ska användas för kompatibilitetskomponenten bromsblock ska utföras i enlighet med specifikationen i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Denna specifikation är fortfarande en öppen punkt för kompositbackar.

Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10. Förteckningen över godkända bromsblock av komposit för internationell transport anges i ett tekniskt dokument som Europeiska järnvägsbyrån ska offentliggöra på sin webbplats.”

| 5. | Bilaga JJ ska ersättas med följande:

  ”BILAGA JJ
  JJ.1   FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER
  I tabellen nedan sammanfattas de öppna punkterna för denna TSD, och för var och en av dem anges om de avser (kolumnen ’JA’) eller inte avser (kolumnen ’NEJ’) teknisk kompatibilitet mellan infrastruktur och fordon.








  TSD-referens | Titel | JA | NEJ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.3.2 | Varmgångsdetektering | X | |
| 4.2.6.2 | Aerodynamiska effekter | | X |
| 4.2.6.3 | Sidovindar | X | |
| 4.3.3 | Delsystemet Drift och trafikledning | | X |
| 6.1.2.2 | Bedömning av svetsfogar ska utföras enligt nationella regler. | X | |
| 6.2.2.1 | Bedömning av svetsfogar ska utföras enligt nationella regler. | X | |
| 6.2.2.3 | Bedömning av underhåll | X | |
| 6.2.3.4.2 | Aerodynamiska effekter | | X |
| 6.2.3.4.3 | Sidovindar | X | |
| Bilaga E | Hjuls slityta kvarstår som en öppen punkt tills en EN-standard har publicerats. | X | |
| Bilaga L | Specifikationer för gjutstålshjul är en öppen punkt. Initiativ till en ny EN-standard har tagits. | X | |
| Bilaga P | | | |
| P.1.1 | Styrventil | | X |
| P.1.2 | Reläventil för variabel last/automatisk omställning för tom/last | | X |
| P.1.3 | Fastbromsningsskydd | | X |
| P.1.7 | Kopplingsventil | | X |
| P.1.10 | Bromsblock – Bedömning av utformning | X | |
| P.1.11 | Snabblossningsventil | | X |
| P.1.12 | Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning för tom/last | | X |
| P.2.10 | Bromsblock – Produktbedömning | X | |

5.

Bilaga JJ ska ersättas med följande:

”BILAGA JJ

JJ.1   FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER

I tabellen nedan sammanfattas de öppna punkterna för denna TSD, och för var och en av dem anges om de avser (kolumnen ’JA’) eller inte avser (kolumnen ’NEJ’) teknisk kompatibilitet mellan infrastruktur och fordon.

TSD-referens

Titel

JA

NEJ

4.2.3.3.2

Varmgångsdetektering

X

4.2.6.2

Aerodynamiska effekter

X

4.2.6.3

Sidovindar

X

4.3.3

Delsystemet Drift och trafikledning

X

6.1.2.2

Bedömning av svetsfogar ska utföras enligt nationella regler.

X

6.2.2.1

Bedömning av svetsfogar ska utföras enligt nationella regler.

X

6.2.2.3

Bedömning av underhåll

X

6.2.3.4.2

Aerodynamiska effekter

X

6.2.3.4.3

Sidovindar

X

Bilaga E

Hjuls slityta kvarstår som en öppen punkt tills en EN-standard har publicerats.

X

Bilaga L

Specifikationer för gjutstålshjul är en öppen punkt. Initiativ till en ny EN-standard har tagits.

X

Bilaga P

P.1.1

Styrventil

X

P.1.2

Reläventil för variabel last/automatisk omställning för tom/last

X

P.1.3

Fastbromsningsskydd

X

P.1.7

Kopplingsventil

X

P.1.10

Bromsblock – Bedömning av utformning

X

P.1.11

Snabblossningsventil

X

P.1.12

Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning för tom/last

X

P.2.10

Bromsblock – Produktbedömning

X

JJ.2   STÄNGNING AV ÖPPNA PUNKTER OCH YTTERLIGARE SPECIFIKATIONER FÖR DE GODSVAGNAR SOM AVSES I AVSNITT 7.6.4

1.   Stängning av öppna punkter

För de godsvagnar som fastställs i avsnitt 7.6 i denna TSD, ska de öppna punkter som fastställs i kolumnen ’JA’ i bilaga JJ-1 stängas i detta avsnitt.

1.1   Varmgångsdetektering

Den öppna punkt som fastställs i avsnitt 4.2.3.3.2 i denna TSD stängs om godsvagnen överensstämmer med specifikationerna i byråns berörda tekniska dokument.

1.2   Sidovindar

Den öppna punkt som fastställs i avsnitten 4.2.6.3 och 6.2.3.4.3 i denna TSD stängs utan obligatoriska bestämmelser när det gäller utformning av godsvagnar. Vissa operativa åtgärder kan vara tillämpliga.

1.3   Bedömning av svetsfogar

Den öppna punkt som fastställs i avsnitten 6.1.2.2 och 6.2.21 i denna TSD stängs i och med att EN-standard 15085–5 träder i kraft i oktober 2007.

1.4   Bedömning av underhåll

Den öppna punkt som fastställs i bilaga D i denna TSD stängs enligt följande: Alla underhållsjournaler som

| a) | använts av ett järnvägsföretag som tidigare varit en registrerad RIV-medlem vid tidpunkten för återkallandet av RIV, eller |
| --- | --- |

a)

använts av ett järnvägsföretag som tidigare varit en registrerad RIV-medlem vid tidpunkten för återkallandet av RIV, eller

| b) | godkänts enligt nationella eller internationella bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

godkänts enligt nationella eller internationella bestämmelser,

och som även uppfyller kraven i denna TSD är giltiga. Prestandan under drift ska anses vara tillfredsställande.

1.5   Slitytebromsar

Den öppna punkt som fastställs i bilaga E i denna TSD stängs enligt följande: Defekter på slitytebromsar ska beaktas inom ramen för underhållet.

1.6   Gjutjärnshjul

Den öppna punkt som fastställs i bilaga L i denna TSD stängs enligt följande: Gjutstålshjul är inte tillåtna i avvaktan på offentliggörandet av en EN-standard.

1.7   Utformning och bedömning av kompositbromsblock

Den öppna punkt som fastställs i bilagorna P.1.10 och P.2.10 i denna TSD stängs i och med att det relaterade tekniska dokumentet publiceras på byråns webbplats.

2.   Ytterligare specifikationer

Följande ytterligare specifikationer krävs också för de godsvagnar som fastställs i avsnitt 7.6.4.

2.1   Buffertar och draginrättningar

| — | Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.1.2.1 i denna TSD krävs också att buffertar på godsvagnar ska monteras med en styranordning för kolven som förhindrar att den vrider sig fritt runt sin longitudinella axel. Den tillåtna toleransen för rotation är ± 2o för nya buffertar. |
| --- | --- |

—

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.1.2.1 i denna TSD krävs också att buffertar på godsvagnar ska monteras med en styranordning för kolven som förhindrar att den vrider sig fritt runt sin longitudinella axel. Den tillåtna toleransen för rotation är ± 2o för nya buffertar.

| — | Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.1.2.2 i denna TSD krävs även följande:






  a) | Den mellanliggande draginrättningen för varje permanent kopplat godsvagnssätt (eller vagnståg) måste ha en brottsgräns i traktion som är högre än draginrättningens ändar. |
| --- | --- | --- |

—

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.1.2.2 i denna TSD krävs även följande:

a)

Den mellanliggande draginrättningen för varje permanent kopplat godsvagnssätt (eller vagnståg) måste ha en brottsgräns i traktion som är högre än draginrättningens ändar.

| b) | Byråns tekniska dokument om ytterligare tillämpliga specifikationer för draganordningar gäller också och rör följande frågor (prEN 15551 förväntas offentliggöras i april 2009):






  — | Dynamisk energikapacitet. |
| --- | --- | --- |

b)

Byråns tekniska dokument om ytterligare tillämpliga specifikationer för draganordningar gäller också och rör följande frågor (prEN 15551 förväntas offentliggöras i april 2009):

—

Dynamisk energikapacitet.

| — | Fastsättningar. |
| --- | --- |

—

Fastsättningar.

| — | Slaglängd och rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

—

Slaglängd och rotationshämmande anordning.

| — | Mekaniskt motstånd. |
| --- | --- |

—

Mekaniskt motstånd.

| — | Elastiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Elastiska egenskaper.

| — | Märkningar. |
| --- | --- |

—

Märkningar.

| — | Beräkning av buffertens förbikopplingsfunktion och bufferttallrikarnas material. |
| --- | --- |

—

Beräkning av buffertens förbikopplingsfunktion och bufferttallrikarnas material.

| — | Mått för dragstångens öppning. |
| --- | --- |

—

Mått för dragstångens öppning.

| c) | För enhetens mekaniska motstånd ska draganordningen (exklusive elastiska anordningar), dragkrokar och skruvkopplingar vara utformade för en livstid på trettio år. Tjugo år kan godkännas på kundens begäran. |
| --- | --- |

c)

För enhetens mekaniska motstånd ska draganordningen (exklusive elastiska anordningar), dragkrokar och skruvkopplingar vara utformade för en livstid på trettio år. Tjugo år kan godkännas på kundens begäran.

| d) | I följande tabell visas omfånget av krafter och antalet cykler som ska tillämpas för det dynamiska typprovet.
  Villkor för dynamiska typprover










  Operativa krav | Tillämpligt omfång av krafter |
| --- | --- | --- |
| Livscykel
  (år) | Sannolikhet för överlevnad
  (%) | Säkerhetsfaktor
  (fN) | Benämning | Steg 1 | Steg 2 |
| | | | 1 MN | ΔF1 = 200 kN | ΔF2 = 675 kN |
| | | | 1,2 MN | ΔF1 = 240 kN | ΔF2 = 810 kN |
| | | | 1,5 MN | ΔF1 = 300 kN | ΔF2 = 1 015 kN |
| | | | | N1 i cykler | N2 i cykler |
| 20 | 97,5 | 1,7 | Alla | 106 | 1,45 × 103 |
| 30 | 97,5 | 1,7 | Alla | 1,5 ×106 | 2,15 × 103 |

d)

I följande tabell visas omfånget av krafter och antalet cykler som ska tillämpas för det dynamiska typprovet.

Villkor för dynamiska typprover

Operativa krav

Tillämpligt omfång av krafter

Livscykel

(år)

Sannolikhet för överlevnad

(%)

Säkerhetsfaktor

(fN)

Benämning

Steg 1

Steg 2

1 MN

ΔF1 = 200 kN

ΔF2 = 675 kN

1,2 MN

ΔF1 = 240 kN

ΔF2 = 810 kN

1,5 MN

ΔF1 = 300 kN

ΔF2 = 1 015 kN

N1 i cykler

N2 i cykler

20

97,5

1,7

Alla

106

1,45 × 103

30

97,5

1,7

Alla

1,5 ×106

2,15 × 103

De dynamiska typproven ska utföras på tre draganordningar utan elastiska anordningar. Samtliga tre prover måste tåla typproven utan att uppvisa skador. De ska inte uppvisa sprickor och dragkraften får inte sjunka under 1 000 kN.

2.2   Hållfasthet hos godsvagnens grundstruktur

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.3.1 i denna TSD ska även följande krav vara uppfyllda:

| — | Endast prover och beräkningar för vilka numeriska simuleringar har validerats godtas. |
| --- | --- |

—

Endast prover och beräkningar för vilka numeriska simuleringar har validerats godtas.

| — | Följande ska beaktas i underhållsjournalen: Användning av termomekaniskt valsat stål kräver speciella åtgärder när det gäller värme (behandling). |
| --- | --- |

—

Följande ska beaktas i underhållsjournalen: Användning av termomekaniskt valsat stål kräver speciella åtgärder när det gäller värme (behandling).

2.3   Uppallning

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.2.3.2.4 i denna TSD krävs även överensstämmelse med följande diagram för uppallning:

Figur

Relevage sur la voie / Rerailing

Image

2.4   Axlar

Utöver specifikationerna i avsnitt 5.4.2.4 och bilaga M 1.4 i denna TSD gäller följande standarder för högsta tillåtna spänningar: EN 13103 avsnitt 7, EN 13260 avsnitt 3.2.2 och EN 13261 avsnitt 3.2.3.

2.5   Godsvagnens dynamiska beteende

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.3.4 i denna TSD ska EN 14363 eller UIC-norm 432 gälla för de särskilda fallen med de boggier som inte finns angivna i bilaga Y.

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.3.4.2.2 i denna TSD om säkerhet mot urspårning vid skevt spårläge krävs följande:

| — | En av de tre metoder som ges i EN 14363 gäller. |
| --- | --- |

—

En av de tre metoder som ges i EN 14363 gäller.

| — | Godsvagnar undantas från dessa prover om de uppfyller kraven i UIC-norm 530–2. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar undantas från dessa prover om de uppfyller kraven i UIC-norm 530–2.

2.6   Longitudinella tryckkrafter

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.3.5 och bilaga R i denna TSD krävs även överensstämmelse med avsnitt 3.2 i UIC-norm 530–2, utom kraven att meddela och erhålla godkännande från UIC:s studiegrupp (SG) 2.

2.7   Bromsar

2.7.1   Energilagring

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.4.1.2.4 i denna TSD krävs det att energilagringen utformas på ett sådant sätt att trycket i förrådsluftbehållarna, efter en bromsansättning (med maximalt bromscylindertryck och största möjliga cylinderslaglängd för godsvagnen vid alla lasttillstånd), är minst 0,3 bar mer än bromscylindertrycket utan tillförsel av ytterligare energi.

2.8   Tvåaxliga godsvagnar

Utöver specifikationerna i avsnitt 4.2.3.4.2.4 i denna TSD är det obligatoriskt att tillämpa UIC-norm 517 vid beräkning av fjäderupphängningen för tvåaxliga godsvagnar.

2.9   Elektriska eller elektromagnetiska störningar

Godsvagnar som är utrustade med en energikälla som kan orsaka elektriska störningar måste undersökas mot kraven i UIC-normerna 550–2 och 550–3. Den elektromagnetiska signaturen för maximala tågsätt måste valideras.

2.10   Särskilda typer av vagnar

De relaterade ytterligare specifikationerna gäller för samtliga av följande vagnstyper:

| — | För godsvagnar med interna förbränningsmotorer: UIC-norm 538. |
| --- | --- |

—

För godsvagnar med interna förbränningsmotorer: UIC-norm 538.

| — | För vagnståg och ledade godsvagnar: UIC-norm 572. |
| --- | --- |

—

För vagnståg och ledade godsvagnar: UIC-norm 572.

| — | För godsvagnar avsedda att bära stora containrar, växelflak och jämnt laddade rörliga enheter: UIC-norm 571–4. |
| --- | --- |

—

För godsvagnar avsedda att bära stora containrar, växelflak och jämnt laddade rörliga enheter: UIC-norm 571–4.

| — | För värmeisolerade vagnar och kylvagnar: UIC-norm 554–2. |
| --- | --- |

—

För värmeisolerade vagnar och kylvagnar: UIC-norm 554–2.

| — | För semitrailrar på boggier: UIC-norm 597. |
| --- | --- |

—

För semitrailrar på boggier: UIC-norm 597.

2.11   Godsvagnar som ankommer till Storbritannien

Godsvagnar som ankommer till Storbritannien måste även överensstämma med kraven i UIC-norm 503 kopplade till de särskilda villkoren i Storbritannien.”

| 6. | Följande nya bilaga ska läggas till efter bilaga KK:

  ”BILAGA LL
  REFERENSDOKUMENT FÖR VARMGÅNGSDETEKTERING

  Anmärkning: Denna bilaga offentliggörs även som ett tekniskt dokument från Europeiska järnvägsbyrån och kommer att uppdateras i enlighet med artikel 1a.4.
  1.   VILLKOR OCH DEFINITIONER
  I denna bilaga gäller följande villkor och definitioner:

  Axellager: ett lager eller ett axelkoppel på en järnvägsfordonsaxel som överför en proportion av järnvägsfordonets vikt direkt till hjulparet.

  Axelbox: den struktur, till exempel med en adapter för hylslager som rymmer, eller är i kontakt med, axelns lagertapp och skapar ett gränssnitt med boggien och/eller fjäderupphängningen.
  Varmgångsdetektor (HABD):

  Målzon: ett definierat område på undersidan av en axelbox som är utformat för att dess temperatur ska övervakas av en varmgångsdetektor.

  Målområde: planvyns mått, dvs. i XY-planet, för målzonen.

  Förbjuden zon: en zon i vilken värmekällor såsom avgaser, som kan påverka varmgångsdetektorns beteende, utestängs eller har ett termiskt skydd.

  Koordinater för rullande materiel: Koordinaterna för rullande materiel, figur 1, är baserade på det högerorienterade kartesiska koordinatsystemet, där den positiva X-axeln (longitudinal) pekar längs med fordonet i färdriktningen, Z-axeln pekar lodrätt uppåt och origon är i centrum av hjulparets axel. Y-axeln är den laterala axeln.
  Figur 1
  Koordinater för rullande materiel




  Hjulpar: en enhet som består av en axel, två hjul och deras axellager, eller ett par av oberoende hjul som är belägna vid samma longitudinala position och deras axellager.

  Värmekälla: en del av rullande materiel som kan ha en temperatur över temperaturen under drift på undersidan av axelboxen, såsom het last eller ett avgasrör.
  2.   SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR
  I denna bilaga gäller följande symboler och förkortningar:






  HABD | Varmgångsdetektor |
| --- | --- | --- |
| IM | Infrastrukturförvaltare (enligt definition i TSD) |
| LPZ | Longitudinal längd i mm av den förbjudna zonen |
| LTA | Longitudinal längd i mm av målområdet |
| PZ | Förbjuden zon |
| RST | Rullande materiel (enligt definition i TSD) |
| RU | Järnvägsföretag (enligt definition i TSD) |
| TA | Målområde |
| TSI | Teknisk specifikation för driftskompatibilitet |
| WPZ | Lateral bredd i mm för den förbjudna zonen |
| WTA | Lateral bredd i mm för målområdet |
| YPZ | Lateral position i mm för den förbjudna zonens centrum i förhållande till fordonets centrumlinje |
| XTA | Longitudinal position för centrum av målområdet i förhållande till fordonets centrumlinje |
| YTA | Lateral position för centrum av målområdet i förhållande till fordonets centrumlinje |

6.

Följande nya bilaga ska läggas till efter bilaga KK:

”BILAGA LL

REFERENSDOKUMENT FÖR VARMGÅNGSDETEKTERING

Anmärkning: Denna bilaga offentliggörs även som ett tekniskt dokument från Europeiska järnvägsbyrån och kommer att uppdateras i enlighet med artikel 1a.4.

1.   VILLKOR OCH DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande villkor och definitioner:

Axellager: ett lager eller ett axelkoppel på en järnvägsfordonsaxel som överför en proportion av järnvägsfordonets vikt direkt till hjulparet.

Axelbox: den struktur, till exempel med en adapter för hylslager som rymmer, eller är i kontakt med, axelns lagertapp och skapar ett gränssnitt med boggien och/eller fjäderupphängningen.

Varmgångsdetektor (HABD):

Målzon: ett definierat område på undersidan av en axelbox som är utformat för att dess temperatur ska övervakas av en varmgångsdetektor.

Målområde: planvyns mått, dvs. i XY-planet, för målzonen.

Förbjuden zon: en zon i vilken värmekällor såsom avgaser, som kan påverka varmgångsdetektorns beteende, utestängs eller har ett termiskt skydd.

Koordinater för rullande materiel: Koordinaterna för rullande materiel, figur 1, är baserade på det högerorienterade kartesiska koordinatsystemet, där den positiva X-axeln (longitudinal) pekar längs med fordonet i färdriktningen, Z-axeln pekar lodrätt uppåt och origon är i centrum av hjulparets axel. Y-axeln är den laterala axeln.

Figur 1

Koordinater för rullande materiel

Image

Hjulpar: en enhet som består av en axel, två hjul och deras axellager, eller ett par av oberoende hjul som är belägna vid samma longitudinala position och deras axellager.

Värmekälla: en del av rullande materiel som kan ha en temperatur över temperaturen under drift på undersidan av axelboxen, såsom het last eller ett avgasrör.

2.   SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR

I denna bilaga gäller följande symboler och förkortningar:

HABD

Varmgångsdetektor

IM

Infrastrukturförvaltare (enligt definition i TSD)

LPZ

Longitudinal längd i mm av den förbjudna zonen

LTA

Longitudinal längd i mm av målområdet

PZ

Förbjuden zon

RST

Rullande materiel (enligt definition i TSD)

RU

Järnvägsföretag (enligt definition i TSD)

TA

Målområde

TSI

Teknisk specifikation för driftskompatibilitet

WPZ

Lateral bredd i mm för den förbjudna zonen

WTA

Lateral bredd i mm för målområdet

YPZ

Lateral position i mm för den förbjudna zonens centrum i förhållande till fordonets centrumlinje

XTA

Longitudinal position för centrum av målområdet i förhållande till fordonets centrumlinje

YTA

Lateral position för centrum av målområdet i förhållande till fordonets centrumlinje

3.   KRAV FÖR RULLANDE MATERIEL

Detta avsnitt innehåller kraven för rullande materiel när det gäller HABD-gränssnittet.

3.1   Målzon

Målzonen är ett område på undersidans yta av en axelbox som beskrivs genom axelboxens skärning med en virtuell kub som har ett vågrätt tvärsnittsområde som ges med dimensionerna XTA och YTA genom användning av koordinaterna för rullande materiel. Det vågräta tvärsnittsområdet för den virtuella kuben överensstämmer därför med planvyområdet (dvs. i XY-planet) för målzonen, nedan benämnd målområde.

3.2   Målområde

Målområdet placeras i förhållande till axelns mått och definierar det område där en HABD kan fokusera på att övervaka temperaturen i en axelbox. I figur 2 visas positionen och minsta mått för målområdet med användning av koordinater för rullande materiel.

Figur 2

Mått och position för målområdet (TA) i XY-planet (sett underifrån)

Image

3.3   Målområdets mått

Målområdet ska med hänsyn till mekaniska toleranser

| — | ha en lateral bredd, WTA, som är större än eller lika med 50 mm, |
| --- | --- |

—

ha en lateral bredd, WTA, som är större än eller lika med 50 mm,

| — | ha en longitudinal längd, LTA, som är större än eller lika med 100 mm. |
| --- | --- |

—

ha en longitudinal längd, LTA, som är större än eller lika med 100 mm.

3.4   Position för målområdet i XY-planet

I XY-planet ska målområdets centrum vara placerat på ett lateralt avstånd i förhållande till axelns centrum (eller centrum för ett hjulpar i samma position), där 1 065 mm är mindre än eller lika med YTA och YTA är mindre än eller lika med 1 095 mm. I den longitudinala axeln ska målområdets centrum överensstämma med axelns centrumlinje.

3.5   Synlighetskrav för målområdet

Rullande materiel ska utformas så att det inte finns något hinder mellan målzonen och HABD som skulle hämma eller hindra HABD från att fokusera inom målzonen och därigenom förhindra en mätning av dess termala strålning.

| Anmärkning | : | Utformningen av axelboxen i rullande materiel ska syfta till att åstadkomma en enhetlig temperaturfördelning inom målzonen. |
| --- | --- | --- |

Anmärkning

:

Utformningen av axelboxen i rullande materiel ska syfta till att åstadkomma en enhetlig temperaturfördelning inom målzonen.

4.   ANDRA KRAV FÖR DEN MEKANISKA UTFORMNINGEN

För att minimera möjligheten för en HABD att beräkna en temperatur från en värmekälla som inte är en axelbox, ska rullande materiel utformas så att andra värmekällor, till exempel het nyttolast eller avgaser, inte finns i omedelbar anslutning till eller direkt ovanför målområdets position. För att underlätta detta ska ingen annan värmekälla vara belägen inom den förbjudna zon som definieras i detta dokument.

| Anmärkning 1 | : | Om det på grund av rullande materiels utformning är möjligt/oundvikligt att en annan värmekälla än en värmekälla från en axelbox finns inom den förbjudna zonen ska denna värmekälla ha ett termalt skydd för att förhindra felaktiga temperaturberäkningar av en HABD som mäter sin termiska strålning. |
| --- | --- | --- |
| Anmärkning 2 | : | En sådan förbjuden zon ska finnas på allt rullande materiel, inklusive till exempel rullande materiel med inre lager. |

Anmärkning 1

:

Om det på grund av rullande materiels utformning är möjligt/oundvikligt att en annan värmekälla än en värmekälla från en axelbox finns inom den förbjudna zonen ska denna värmekälla ha ett termalt skydd för att förhindra felaktiga temperaturberäkningar av en HABD som mäter sin termiska strålning.

Anmärkning 2

:

En sådan förbjuden zon ska finnas på allt rullande materiel, inklusive till exempel rullande materiel med inre lager.

4.1   Förbjuden zon

Den förbjudna zonen definieras genom ett rektangulärt område, som omfattar målområdet, och utsträcks vertikalt för att bilda en virtuell kub. Kubens mått är LPZ och WPZ i XY-planet och HPZ i de vertikala axlarna. I figur 3 visas en möjlig position för målområdet i den förbjudna zonen genom att använda koordinater för rullande materiel.

Måtten för den förbjudna zonens kub, med hänsyn till mekaniska toleranser ska vara följande:

| — | Lateral bredd, WPZ, större än eller lika med 100 mm. |
| --- | --- |

—

Lateral bredd, WPZ, större än eller lika med 100 mm.

| — | Longitudinal längd, LPZ, större än eller lika med 500 mm. |
| --- | --- |

—

Longitudinal längd, LPZ, större än eller lika med 500 mm.

| — | Den vertikala höjden, HPZ, börjar vid en punkt i XY-planet omedelbart ovanför HABD och slutar antingen vid målområdets höjd, vid höjden för det termala skyddet eller fordonets höjd. |
| --- | --- |

—

Den vertikala höjden, HPZ, börjar vid en punkt i XY-planet omedelbart ovanför HABD och slutar antingen vid målområdets höjd, vid höjden för det termala skyddet eller fordonets höjd.

Positionen för centrum av den förbjudna zonen i XY-planet ska vara följande:

| — | I lateral riktning, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm mätt i förhållande till axelns centrum (eller centrum för ett hjulpar i samma position). |
| --- | --- |

—

I lateral riktning, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm mätt i förhållande till axelns centrum (eller centrum för ett hjulpar i samma position).

| — | I longitudinal riktning ska den överensstämma med axelns centrumlinje ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

I longitudinal riktning ska den överensstämma med axelns centrumlinje ± 5 mm.

Figur 3

Mått för den förbjudna zonen (PZ) i XY-planet (sett underifrån) som visar en möjlig position för ett målområde

Image

5.   KORSHÄNVISNINGSTABELL

En tabell med korshänvisningar där relationen mellan detta dokument och den ursprungliga prEN 15437 anges ska läggas till för att det ska vara möjligt att spåra bestämmelserna.

| Ref. dokumentavsnitt | Ref. avsnitt i prEN 15437 |
| --- | --- |
| 1 | 3.0 |
| 2 | 4.0 |
| 3 | 5 |
| 3.1 | 5.1 |
| 3.2 | 5.1.1 |
| 3.3 | 5.1.2 |
| 3.4 | 5.1.3 |
| 3.5 | 5.1.4 |
| 4 | 5.2 |
| 4.1 | 5.2.1” |

Ref. dokumentavsnitt

Ref. avsnitt i prEN 15437

1

3.0

2

4.0

3

5

3.1

5.1

3.2

5.1.1

3.3

5.1.2

3.4

5.1.3

3.5

5.1.4

4

5.2

4.1

5.2.1”

---

BILAGA II

Bilaga P.5 i beslut 2006/920/EG ska ersättas med följande:

”BILAGA P.5

BOKSTAVSMÄRKNING FÖR DRIFTSKOMPABILITET

| TEN | : | Fordon som överensstämmer med följande villkor:






  — | Överensstämmer med alla relevanta TSD:er som är i kraft vid tidpunkten för idrifttagande och har godkänts för idrifttagande enligt artikel 22.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- | --- | --- |

TEN

:

Fordon som överensstämmer med följande villkor:

—

Överensstämmer med alla relevanta TSD:er som är i kraft vid tidpunkten för idrifttagande och har godkänts för idrifttagande enligt artikel 22.1 i direktiv 2008/57/EG.

| — | Har ett godkännande som är giltigt i alla medlemsstater i enlighet med artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG, alternativt har beviljats individuella godkännanden av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Har ett godkännande som är giltigt i alla medlemsstater i enlighet med artikel 23.1 i direktiv 2008/57/EG, alternativt har beviljats individuella godkännanden av alla medlemsstater.

PPV/PPW

:

Godsvagn som uppfyller PPV/PPW-avtalet (inom OSJD-stater) (original: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении).

Anmärkningar:

| a) | TEN-märkta fordon motsvarar kodningen 0 till 3 av den första siffran i det fordonsnummer som anges i bilaga P.6. |
| --- | --- |

a)

TEN-märkta fordon motsvarar kodningen 0 till 3 av den första siffran i det fordonsnummer som anges i bilaga P.6.

| b) | Fordon som inte är godkända för drift i alla medlemsstater måste ha en märkning med en angivelse av de medlemsstater som de har fått godkännande från. Förteckningen över de medlemsstater som har gett godkännande ska vara märkt enligt en av följande ritningar, där D står för den medlemsstat som har beviljat det första godkännandet (Tyskland i det givna exemplet) och F står för den andra medlemsstaten som har beviljat godkännande (Frankrike i det givna exemplet). Medlemsstaterna kodas i enlighet med bilaga P.4. Detta kan omfatta fordon som överensstämmer med TSD:erna, eller som inte gör det. Dessa fordon motsvarar kodning 4 eller 8 av den första siffran i det fordonsnummer som anges i bilaga P.6. |
| --- | --- |

b)

Fordon som inte är godkända för drift i alla medlemsstater måste ha en märkning med en angivelse av de medlemsstater som de har fått godkännande från. Förteckningen över de medlemsstater som har gett godkännande ska vara märkt enligt en av följande ritningar, där D står för den medlemsstat som har beviljat det första godkännandet (Tyskland i det givna exemplet) och F står för den andra medlemsstaten som har beviljat godkännande (Frankrike i det givna exemplet). Medlemsstaterna kodas i enlighet med bilaga P.4. Detta kan omfatta fordon som överensstämmer med TSD:erna, eller som inte gör det. Dessa fordon motsvarar kodning 4 eller 8 av den första siffran i det fordonsnummer som anges i bilaga P.6.

Image”

---

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/17

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, tillgänglig på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 100 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av elbatteridrivna fordon med avseende på särskilda krav för konstruktion, funktionssäkerhet och vätgasutsläpp

Revision 2

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse – Dag för ikraftträdande: 21 februari 2002

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Anvisningar och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ändringar och utökning av typgodkännande av fordonstypen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tillverkningens överensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Påföljder vid tillverkningens bristande överensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tillverkningens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

9.

| 10. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande samt myndigheterna |
| --- | --- |

10.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Utformningar av godkännandemärkning |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Skydd mot direkt kontakt med spänningsförande delar |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Mätning av isoleringsmotstånd med användning av drivbatteriet |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Symbol för angivande av en spänning |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Fordonets väsentliga egenskaper |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Bestämning av vätgasutsläpp under förfarandena för laddning av drivbatteriet |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Följande föreskrifter tillämpas på säkerhetskraven för alla elbatteridrivna vägfordon i kategorierna M och N med en högsta avsedd hastighet som överskrider 25 km/tim.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | elbatteridrivet vägfordon: fordon med ett karosseri som är avsett för användning på väg och som uteslutande drivs med en elmotor vars framdrivningsenergi uteslutande tillförs från ett drivbatteri som installerats i fordonet. |
| --- | --- |

2.1

elbatteridrivet vägfordon: fordon med ett karosseri som är avsett för användning på väg och som uteslutande drivs med en elmotor vars framdrivningsenergi uteslutande tillförs från ett drivbatteri som installerats i fordonet.

| 2.2 | fordonstyp: elbatteridrivna vägfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som: | de ingående materialens mått, konstruktion, form och beskaffenhet, |
| --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp: elbatteridrivna vägfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som:

de ingående materialens mått, konstruktion, form och beskaffenhet,

| | installering av kraftförsörjnings-, batteri- eller batterisatskomponenter, |
| --- | --- |

installering av kraftförsörjnings-, batteri- eller batterisatskomponenter,

| | el- och elektronikkomponenternas beskaffenhet och typ. |
| --- | --- |

el- och elektronikkomponenternas beskaffenhet och typ.

| 2.3 | godkännande av en elbatteridriven vägfordonstyp: godkännande av en elfordonstyp med avseende på de konstruktions- och funktionssäkerhetskrav som är specifika för användning av elenergi. |
| --- | --- |

2.3

godkännande av en elbatteridriven vägfordonstyp: godkännande av en elfordonstyp med avseende på de konstruktions- och funktionssäkerhetskrav som är specifika för användning av elenergi.

| 2.4 | drivbatteri: aggregat av alla de batterienheter som är elanslutna för strömkretsens energitillförsel. |
| --- | --- |

2.4

drivbatteri: aggregat av alla de batterienheter som är elanslutna för strömkretsens energitillförsel.

| 2.5 | batterienhet: minsta enskilda energilagring med en cell eller ett aggregat av celler, elektriskt serie- eller parallellkopplad, placerad i en behållare och mekaniskt sammanhängande. |
| --- | --- |

2.5

batterienhet: minsta enskilda energilagring med en cell eller ett aggregat av celler, elektriskt serie- eller parallellkopplad, placerad i en behållare och mekaniskt sammanhängande.

| 2.6 | batterisats: ett enda mekaniskt aggregat som innehåller batterienheter och bärramar eller bärfack. Ett fordon kan ha en, flera eller ingen batterisats. |
| --- | --- |

2.6

batterisats: ett enda mekaniskt aggregat som innehåller batterienheter och bärramar eller bärfack. Ett fordon kan ha en, flera eller ingen batterisats.

| 2.7 | reservbatteri: batterienhet vars energireserv endast används för att försörja reservnätet. |
| --- | --- |

2.7

reservbatteri: batterienhet vars energireserv endast används för att försörja reservnätet.

| 2.8 | reservnät: aggregat av reservelutrustning med funktioner som liknar dem som används på fordon som är utrustade med en förbränningsmotor. |
| --- | --- |

2.8

reservnät: aggregat av reservelutrustning med funktioner som liknar dem som används på fordon som är utrustade med en förbränningsmotor.

| 2.9 | ombordladdare: elektronisk energiomvandlare som ingår i fordonets konstruktion och som används för att ladda drivbatteriet från en extern elkraftkälla (huvudnätverk). |
| --- | --- |

2.9

ombordladdare: elektronisk energiomvandlare som ingår i fordonets konstruktion och som används för att ladda drivbatteriet från en extern elkraftkälla (huvudnätverk).

| 2.10 | kopplingssystem: alla delar som används för att ansluta fordonet till en extern elkraftkälla (växel- eller likströmsförsörjning). |
| --- | --- |

2.10

kopplingssystem: alla delar som används för att ansluta fordonet till en extern elkraftkälla (växel- eller likströmsförsörjning).

| 2.11 | drivanordning: elströmkrets som omfattar:






  i) | drivbatteri, |
| --- | --- | --- |

2.11

drivanordning: elströmkrets som omfattar:

i)

drivbatteri,

| ii) | elektroniska omvandlare (ombordladdare, elektronisk reglering av drivmotorn, omvandlare till och från likström osv.), |
| --- | --- |

ii)

elektroniska omvandlare (ombordladdare, elektronisk reglering av drivmotorn, omvandlare till och från likström osv.),

| iii) | drivmotorer, anslutna kabelnät och kontaktdon osv., |
| --- | --- |

iii)

drivmotorer, anslutna kabelnät och kontaktdon osv.,

| iv) | laddningsströmkrets, |
| --- | --- |

iv)

laddningsströmkrets,

| v) | reservutrustning (t.ex. uppvärmning, avfrostning, servostyrning). |
| --- | --- |

v)

reservutrustning (t.ex. uppvärmning, avfrostning, servostyrning).

| 2.12 | transmission: särskilda drivanordningskomponenter: drivmotorer, elektronisk reglering av drivmotorer och anslutna kabelnät och kontaktdon. |
| --- | --- |

2.12

transmission: särskilda drivanordningskomponenter: drivmotorer, elektronisk reglering av drivmotorer och anslutna kabelnät och kontaktdon.

| 2.13 | elektronisk omvandlare: apparat som medger kontroll och/eller överföring av elenergi. |
| --- | --- |

2.13

elektronisk omvandlare: apparat som medger kontroll och/eller överföring av elenergi.

| 2.14 | passagerar- och bagageavdelning: utrymme i fordonet avsett för förare och passagerare och begränsat av tak, golv, sidoväggar, yttre glasrutor, torpedvägg och bakre ryggstödets bakre stödplan och slutligen skiljeväggen däremellan och den (de) avdelning(ar) som innehåller batteriet eller batterienheterna. |
| --- | --- |

2.14

passagerar- och bagageavdelning: utrymme i fordonet avsett för förare och passagerare och begränsat av tak, golv, sidoväggar, yttre glasrutor, torpedvägg och bakre ryggstödets bakre stödplan och slutligen skiljeväggen däremellan och den (de) avdelning(ar) som innehåller batteriet eller batterienheterna.

| 2.15 | körriktningsstyrenhet: särskild anordning manuellt aktiverad av föraren för att välja den körriktning (framåt eller bakåt) i vilken fordonet kommer att köras om gaspedalen aktiveras. |
| --- | --- |

2.15

körriktningsstyrenhet: särskild anordning manuellt aktiverad av föraren för att välja den körriktning (framåt eller bakåt) i vilken fordonet kommer att köras om gaspedalen aktiveras.

| 2.16 | direkt kontakt: människors eller husdjurs kontakt med spänningsförande delar. |
| --- | --- |

2.16

direkt kontakt: människors eller husdjurs kontakt med spänningsförande delar.

| 2.17 | spänningsförande delar: varje ledare eller ledande del(ar) som är avsedd(a) att vid normal användning vara elektriskt laddad(e). |
| --- | --- |

2.17

spänningsförande delar: varje ledare eller ledande del(ar) som är avsedd(a) att vid normal användning vara elektriskt laddad(e).

| 2.18 | indirekt kontakt: människors eller husdjurs kontakt med oskyddade ledande delar. |
| --- | --- |

2.18

indirekt kontakt: människors eller husdjurs kontakt med oskyddade ledande delar.

| 2.19 | oskyddad ledande del: varje ledande del som lätt kan beröras och som normalt inte är strömförande men som vid fel kan bli elektriskt laddad. |
| --- | --- |

2.19

oskyddad ledande del: varje ledande del som lätt kan beröras och som normalt inte är strömförande men som vid fel kan bli elektriskt laddad.

| 2.20 | elströmkrets: aggregat av anslutna strömförande delar genom vilka en elström under normala driftförhållanden är avsedd att passera. |
| --- | --- |

2.20

elströmkrets: aggregat av anslutna strömförande delar genom vilka en elström under normala driftförhållanden är avsedd att passera.

| 2.21 | möjligt aktivt körläge: körläge med fordonet, när tryck på gaspedalen (eller aktivering av motsvarande manöverdon) får drivanordningen att förflytta fordonet. |
| --- | --- |

2.21

möjligt aktivt körläge: körläge med fordonet, när tryck på gaspedalen (eller aktivering av motsvarande manöverdon) får drivanordningen att förflytta fordonet.

| 2.22 | märkspänning: kvadratiskt medelvärde för den spänning som anges av tillverkaren, för vilken elströmkretsen är avsedd och till vilken dess egenskaper hänför sig. |
| --- | --- |

2.22

märkspänning: kvadratiskt medelvärde för den spänning som anges av tillverkaren, för vilken elströmkretsen är avsedd och till vilken dess egenskaper hänför sig.

| 2.23 | arbetsspänning: högsta kvadratiska medelvärde för en elströmkretsspänning som anges av tillverkaren och som i öppna strömkretslägen eller under normala driftförhållanden kan uppstå tvärs igenom varje isolering. |
| --- | --- |

2.23

arbetsspänning: högsta kvadratiska medelvärde för en elströmkretsspänning som anges av tillverkaren och som i öppna strömkretslägen eller under normala driftförhållanden kan uppstå tvärs igenom varje isolering.

| 2.24 | elchassi: uppsättning av ledande delar som är elektriskt sammankopplade och alla andra ledande delar som är elektriskt kopplade till dem och vars spänning tas som referens. |
| --- | --- |

2.24

elchassi: uppsättning av ledande delar som är elektriskt sammankopplade och alla andra ledande delar som är elektriskt kopplade till dem och vars spänning tas som referens.

| 2.25 | nyckel: varje anordning som utformats och konstruerats för att ge en metod som betjänar ett låssystem som utformats och konstruerats för att betjänas endast med denna anordning. |
| --- | --- |

2.25

nyckel: varje anordning som utformats och konstruerats för att ge en metod som betjänar ett låssystem som utformats och konstruerats för att betjänas endast med denna anordning.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på de konstruktions- och funktionssäkerhetskrav som är specifika för elbatteridrivna fordon ska inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på de konstruktions- och funktionssäkerhetskrav som är specifika för elbatteridrivna fordon ska inges av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den ska åtföljas av nedannämnda dokument i tre exemplar och av följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.2

Den ska åtföljas av nedannämnda dokument i tre exemplar och av följande uppgifter:

| 3.2.1 | Detaljerad beskrivning av den elbatteridrivna vägfordonstypen med avseende på dess karosseriutformning, eldrivanordning (motorer och reglerdon), drivbatteri (typ, kapacitet, batteristyrning). |
| --- | --- |

3.2.1

Detaljerad beskrivning av den elbatteridrivna vägfordonstypen med avseende på dess karosseriutformning, eldrivanordning (motorer och reglerdon), drivbatteri (typ, kapacitet, batteristyrning).

| 3.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande. |
| --- | --- |

3.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande.

| 3.4 | Den behöriga myndigheten ska innan typgodkännande beviljas se till att tillfredställande åtgärder vidtagits som säkerställer en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.4

Den behöriga myndigheten ska innan typgodkännande beviljas se till att tillfredställande åtgärder vidtagits som säkerställer en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om det fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 nedan och bilagorna 3, 4, 5 och 7 till dessa föreskrifter ska godkännande av denna fordonstyp beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om det fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 nedan och bilagorna 3, 4, 5 och 7 till dessa föreskrifter ska godkännande av denna fordonstyp beviljas.

| 4.2 | Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga form) ska ange den ändringsserie där de senaste större tekniska ändringar ingår som gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga form) ska ange den ändringsserie där de senaste större tekniska ändringar ingår som gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

| 4.3 | Uppgifter om godkännande eller avslag på ansökan om eller utökning eller återkallande av godkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Uppgifter om godkännande eller avslag på ansökan om eller utökning eller återkallande av godkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska synligt och på ett lättillgängligt ställe som anges på godkännandeformuläret anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av: |
| --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska synligt och på ett lättillgängligt ställe som anges på godkännandeformuläret anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet/ (1). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet/ (1).

| 4.4.2 | Dessa föreskrifters nummer, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som beskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Dessa föreskrifters nummer, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som beskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bilagts denna överenskommelse i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall ska föreskrifterna och godkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bilagts denna överenskommelse i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall ska föreskrifterna och godkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandenumret ska vara lättläsligt och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandenumret ska vara lättläsligt och outplånligt.

| 4.7 | Godkännandemärket ska placeras på eller nära den fordonsskylt som anbringats av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska placeras på eller nära den fordonsskylt som anbringats av tillverkaren.

| 4.8 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningarna av godkännandemärket. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningarna av godkännandemärket.

5.   ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

| 5.1 | Fordonskonstruktionskrav |
| --- | --- |

5.1

Fordonskonstruktionskrav

| 5.1.1 | Drivbatteri |
| --- | --- |

5.1.1

Drivbatteri

| 5.1.1.1 | Installeringen av drivbatteriet i fordonet får inte möjliggöra någon tänkbar farlig anhopning av gasfickor. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Installeringen av drivbatteriet i fordonet får inte möjliggöra någon tänkbar farlig anhopning av gasfickor.

| 5.1.1.2 | De batteriavdelningar som innehåller batteridelar som kan avge farliga gaser ska vara säkert ventilerade. |
| --- | --- |

5.1.1.2

De batteriavdelningar som innehåller batteridelar som kan avge farliga gaser ska vara säkert ventilerade.

| 5.1.1.3 | Drivbatteriet och drivanordningen ska skyddas med korrekt dimensionerade säkringar eller strömbrytare. Tillverkaren ska förse laboratoriet med uppgifter som gör det möjligt att kontrollera att deras kalibrering, om så krävs, säkerställer att de kan öppnas. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Drivbatteriet och drivanordningen ska skyddas med korrekt dimensionerade säkringar eller strömbrytare. Tillverkaren ska förse laboratoriet med uppgifter som gör det möjligt att kontrollera att deras kalibrering, om så krävs, säkerställer att de kan öppnas.

| 5.1.2 | Skydd mot elstöt |
| --- | --- |

5.1.2

Skydd mot elstöt

| 5.1.2.1 | Skydd mot direkt kontakt med drivanordningens spänningsförande delar. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Skydd mot direkt kontakt med drivanordningens spänningsförande delar.

| 5.1.2.1.1 | Om elströmkretsens arbetsspänning är lägre än 60 volt likström eller 25 volt växelström behövs inga krav. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

Om elströmkretsens arbetsspänning är lägre än 60 volt likström eller 25 volt växelström behövs inga krav.

| 5.1.2.1.2 | Direkt kontakt med de spänningsförande delar i eldrivanordningen vars högsta spänning är minst 60 volt likström eller 25 volt växelström ska förhindras antingen med isolering eller med användning av kåpor, skyddsgaller, perforerade metallplåtar osv. Dessa skydd ska vara tillförlitligt säkrade och mekaniskt motståndskraftiga. De ska inte kunna öppnas, tas isär eller avlägsnas utan användning av verktyg. |
| --- | --- |

5.1.2.1.2

Direkt kontakt med de spänningsförande delar i eldrivanordningen vars högsta spänning är minst 60 volt likström eller 25 volt växelström ska förhindras antingen med isolering eller med användning av kåpor, skyddsgaller, perforerade metallplåtar osv. Dessa skydd ska vara tillförlitligt säkrade och mekaniskt motståndskraftiga. De ska inte kunna öppnas, tas isär eller avlägsnas utan användning av verktyg.

| 5.1.2.1.3 | I passagerar- och bagageavdelningar ska spänningsförande delar under alla omständigheter skyddas med inneslutningar med en skyddsnivå av minst IPXXD. |
| --- | --- |

5.1.2.1.3

I passagerar- och bagageavdelningar ska spänningsförande delar under alla omständigheter skyddas med inneslutningar med en skyddsnivå av minst IPXXD.

| 5.1.2.1.4 | Inneslutningar inom andra områden i fordonet ska ha en skyddsnivå av minst IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.4

Inneslutningar inom andra områden i fordonet ska ha en skyddsnivå av minst IPXXB.

| 5.1.2.1.5 | I motorutrymmet ska åtkomst till spänningsförande delar endast vara möjlig med avsiktligt handlande. |
| --- | --- |

5.1.2.1.5

I motorutrymmet ska åtkomst till spänningsförande delar endast vara möjlig med avsiktligt handlande.

| 5.1.2.1.6 | Efter det att kåpan öppnats ska åtkomst till kopplingssystemets delar skyddas med IPXXB-skydd. |
| --- | --- |

5.1.2.1.6

Efter det att kåpan öppnats ska åtkomst till kopplingssystemets delar skyddas med IPXXB-skydd.

| 5.1.2.1.7 | Skyddsnivåerna IPXXB respektive IPXXD avser kontakt med ett ledat provningsfinger respektive med en provningstråd med farliga delar (bilaga 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.7

Skyddsnivåerna IPXXB respektive IPXXD avser kontakt med ett ledat provningsfinger respektive med en provningstråd med farliga delar (bilaga 3).

| 5.1.2.1.8 | Fordonsmärkningar
  De spänningsförande delarnas skyddskåpor som beskrivs i punkt 5.1.2.1.2 ska märkas med en symbol såsom beskrivs i bilaga 5. |
| --- | --- |

5.1.2.1.8

Fordonsmärkningar

De spänningsförande delarnas skyddskåpor som beskrivs i punkt 5.1.2.1.2 ska märkas med en symbol såsom beskrivs i bilaga 5.

| 5.1.2.2 | Skydd mot indirekta kontakter med drivanordningens oskyddade ledande delar. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Skydd mot indirekta kontakter med drivanordningens oskyddade ledande delar.

| 5.1.2.2.1 | Om elströmkretsens arbetsspänning är lägre än 60 volt likström eller 25 volt växelström behövs inga krav. |
| --- | --- |

5.1.2.2.1

Om elströmkretsens arbetsspänning är lägre än 60 volt likström eller 25 volt växelström behövs inga krav.

| 5.1.2.2.2 | Utformning, installering och tillverkning av elmaterial ska vara sådan att isoleringsfel undviks. |
| --- | --- |

5.1.2.2.2

Utformning, installering och tillverkning av elmaterial ska vara sådan att isoleringsfel undviks.

| 5.1.2.2.3 | Skydd mot indirekt kontakt ska säkerställas genom att isolering används och dessutom ska ombordutrustningens oskyddade ledande delar vara galvaniskt sammankopplade. Denna utjämningsmöjlighet erhålls genom sammankoppling av oskyddade ledande delar antingen med en skyddsledare, t.ex. metalltråd, jordning eller direkt med fordonets metallchassi. Två oskyddade ledande delar som blivit sammansvetsade anses inte ha några diskontinuitetspunkter. Om det finns någon diskontinuitet ska denna punkt förbigås med en potentialutjämning. |
| --- | --- |

5.1.2.2.3

Skydd mot indirekt kontakt ska säkerställas genom att isolering används och dessutom ska ombordutrustningens oskyddade ledande delar vara galvaniskt sammankopplade. Denna utjämningsmöjlighet erhålls genom sammankoppling av oskyddade ledande delar antingen med en skyddsledare, t.ex. metalltråd, jordning eller direkt med fordonets metallchassi. Två oskyddade ledande delar som blivit sammansvetsade anses inte ha några diskontinuitetspunkter. Om det finns någon diskontinuitet ska denna punkt förbigås med en potentialutjämning.

| 5.1.2.3 | Isoleringsmotstånd |
| --- | --- |

5.1.2.3

Isoleringsmotstånd

| 5.1.2.3.1 | Mätningen av isoleringsmotståndet utförs efter det att fordonet under en tid av åtta timmar konditionerats under följande förhållanden: | temperatur: 23 ± 5 oC, |
| --- | --- | --- |

5.1.2.3.1

Mätningen av isoleringsmotståndet utförs efter det att fordonet under en tid av åtta timmar konditionerats under följande förhållanden:

temperatur: 23 ± 5 oC,

| | fuktighet: 90 % + 10/-5 %. |
| --- | --- |

fuktighet: 90 % + 10/-5 %.

| 5.1.2.3.2 | Med användning av en mätlikströmsspänning som är lika med drivbatteriets märkspänning ska isoleringsmotstånden mellan varje oskyddad ledande del och varje batteripolaritet ha ett lägsta värde av 500 Ω/V av märkspänningen (i bilaga 4 ges ett exempel på hur denna provning kan utföras). |
| --- | --- |

5.1.2.3.2

Med användning av en mätlikströmsspänning som är lika med drivbatteriets märkspänning ska isoleringsmotstånden mellan varje oskyddad ledande del och varje batteripolaritet ha ett lägsta värde av 500 Ω/V av märkspänningen (i bilaga 4 ges ett exempel på hur denna provning kan utföras).

| 5.1.2.3.3 | Skyddsledarens motstånd:
  Det möjliga utjämningsmotståndet mellan vilka två oskyddade ledande delar som helst ska vara lägre än 0,1 Ω. Denna provning ska utföras med en strömstyrka av minst 0,2 A. |
| --- | --- |

5.1.2.3.3

Skyddsledarens motstånd:

Det möjliga utjämningsmotståndet mellan vilka två oskyddade ledande delar som helst ska vara lägre än 0,1 Ω. Denna provning ska utföras med en strömstyrka av minst 0,2 A.

| 5.1.2.4 | Fordonets anslutning till nätet: |
| --- | --- |

5.1.2.4

Fordonets anslutning till nätet:

| 5.1.2.4.1 | I intet fall ska fordonet kunna röra sig av egen kraft om det är galvaniskt anslutet till ett energiförsörjningsnät eller till en extern laddare. |
| --- | --- |

5.1.2.4.1

I intet fall ska fordonet kunna röra sig av egen kraft om det är galvaniskt anslutet till ett energiförsörjningsnät eller till en extern laddare.

| 5.1.2.4.2 | De komponenter som används när batteriet laddas från en extern källa ska tillåta att laddningsströmmen bryts utan fysiska skadeverkningar i händelse av avbrott. |
| --- | --- |

5.1.2.4.2

De komponenter som används när batteriet laddas från en extern källa ska tillåta att laddningsströmmen bryts utan fysiska skadeverkningar i händelse av avbrott.

| 5.1.2.4.3 | De kopplingssystemdelar som sannolikt är spänningsförande ska under alla driftförhållanden skyddas mot varje direkt kontakt. |
| --- | --- |

5.1.2.4.3

De kopplingssystemdelar som sannolikt är spänningsförande ska under alla driftförhållanden skyddas mot varje direkt kontakt.

| 5.1.2.4.4 | Alla oskyddade ledande delar ska under laddningen vara elektriskt anslutna till en jordad ledning. |
| --- | --- |

5.1.2.4.4

Alla oskyddade ledande delar ska under laddningen vara elektriskt anslutna till en jordad ledning.

| 5.2 | Funktionssäkerhetskrav |
| --- | --- |

5.2

Funktionssäkerhetskrav

| 5.2.1 | Inkopplingsförfarande: |
| --- | --- |

5.2.1

Inkopplingsförfarande:

| 5.2.1.1 | Inkopplingsförfarandet aktiveras med en nyckelomkopplare. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Inkopplingsförfarandet aktiveras med en nyckelomkopplare.

| 5.2.1.2 | Det ska inte vara möjligt att avlägsna denna nyckel i något läge då transmissionen tillförs energi eller aktiv körning är möjlig. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Det ska inte vara möjligt att avlägsna denna nyckel i något läge då transmissionen tillförs energi eller aktiv körning är möjlig.

| 5.2.2 | Kör- och stoppförhållanden: |
| --- | --- |

5.2.2

Kör- och stoppförhållanden:

| 5.2.2.1 | Föraren ska få minst en momentan indikering antingen:






  a) | när fordonet befinner sig i ”möjligt aktivt körläge”, eller |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1

Föraren ska få minst en momentan indikering antingen:

a)

när fordonet befinner sig i ”möjligt aktivt körläge”, eller

| b) | när en ytterligare åtgärd krävs för att sätta fordonet i ”möjligt aktivt körläge”. |
| --- | --- |

b)

när en ytterligare åtgärd krävs för att sätta fordonet i ”möjligt aktivt körläge”.

| 5.2.2.2 | När batteriets laddningstillstånd når det lägsta laddningstillståndsvärde, som definieras av tillverkaren, ska föraren uppmanas att varsebli detta läge snabbt nog för att kunna köra fordonet med dess egen kraft åtminstone ut ur trafikzonen. |
| --- | --- |

5.2.2.2

När batteriets laddningstillstånd når det lägsta laddningstillståndsvärde, som definieras av tillverkaren, ska föraren uppmanas att varsebli detta läge snabbt nog för att kunna köra fordonet med dess egen kraft åtminstone ut ur trafikzonen.

| 5.2.2.3 | Oavsiktlig acceleration, deceleration och omkastning av transmissionen ska förhindras. I synnerhet får ett fel (t.ex. i drivanordningen) inte orsaka att ett stillastående obromsat fordon rör sig mer än 0,1 m. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Oavsiktlig acceleration, deceleration och omkastning av transmissionen ska förhindras. I synnerhet får ett fel (t.ex. i drivanordningen) inte orsaka att ett stillastående obromsat fordon rör sig mer än 0,1 m.

| 5.2.2.4 | Föraren ska när han lämnar fordonet informeras av en tydlig signal (t.ex. optisk signal eller ljudsignal) om huruvida transmissionen fortfarande befinner sig i möjligt aktivt körläge. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Föraren ska när han lämnar fordonet informeras av en tydlig signal (t.ex. optisk signal eller ljudsignal) om huruvida transmissionen fortfarande befinner sig i möjligt aktivt körläge.

| 5.2.3 | Backning |
| --- | --- |

5.2.3

Backning

| 5.2.3.1 | Backning ska endast vara möjlig efter en särskild åtgärd. Denna åtgärd ska antingen kräva






  a) | en kombination av två olika handgrepp, eller |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1

Backning ska endast vara möjlig efter en särskild åtgärd. Denna åtgärd ska antingen kräva

a)

en kombination av två olika handgrepp, eller

| b) | en elektrisk omkopplare som möjliggör att backningen utförs endast när fordonet rör sig framåt i en hastighet som inte överstiger 5 km/tim. Över denna hastighet ska alla åtgärder på denna anordning lämnas utan avseende. Anordningen ska ha endast ett stabilt läge. |
| --- | --- |

b)

en elektrisk omkopplare som möjliggör att backningen utförs endast när fordonet rör sig framåt i en hastighet som inte överstiger 5 km/tim. Över denna hastighet ska alla åtgärder på denna anordning lämnas utan avseende. Anordningen ska ha endast ett stabilt läge.

| 5.2.3.2 | Körriktningskontrollenhetens tillstånd ska snabbt klargöras för föraren. |
| --- | --- |

5.2.3.2

Körriktningskontrollenhetens tillstånd ska snabbt klargöras för föraren.

| 5.2.4 | Minskning av strömmen i nödläge |
| --- | --- |

5.2.4

Minskning av strömmen i nödläge

| 5.2.4.1 | Om fordonet är utrustat med en anordning för att begränsa prestanda i ett nödläge (t.ex. överhettning av en komponent) ska användaren informeras med en tydlig signal. |
| --- | --- |

5.2.4.1

Om fordonet är utrustat med en anordning för att begränsa prestanda i ett nödläge (t.ex. överhettning av en komponent) ska användaren informeras med en tydlig signal.

| 5.3 | Bestämning av vätgasutsläpp |
| --- | --- |

5.3

Bestämning av vätgasutsläpp

| 5.3.1 | Denna provning ska utföras på alla de elbatteridrivna vägfordon som avses i punkt 1 i dessa föreskrifter.
  Vägfordon som är försedda med icke-vattenhaltiga elektrolytbatterier eller gastäta ”gasrekombinanta” batterier är undantagna. |
| --- | --- |

5.3.1

Denna provning ska utföras på alla de elbatteridrivna vägfordon som avses i punkt 1 i dessa föreskrifter.

Vägfordon som är försedda med icke-vattenhaltiga elektrolytbatterier eller gastäta ”gasrekombinanta” batterier är undantagna.

| 5.3.2 | Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Provtagningen på och analysen av vätgas ska vara de som föreskrivs. Andra analysmetoder kan godkännas om det kan visas att de ger likvärdiga resultat. |
| --- | --- |

5.3.2

Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Provtagningen på och analysen av vätgas ska vara de som föreskrivs. Andra analysmetoder kan godkännas om det kan visas att de ger likvärdiga resultat.

| 5.3.3 | Vid ett normalt laddningsförfarande under de förhållanden som anges i bilaga 7 ska vätgasutsläppen ligga under 125 g i 5 timmar eller under 25 × t2 g i t2 (i timmar). |
| --- | --- |

5.3.3

Vid ett normalt laddningsförfarande under de förhållanden som anges i bilaga 7 ska vätgasutsläppen ligga under 125 g i 5 timmar eller under 25 × t2 g i t2 (i timmar).

| 5.3.4 | Vid en laddning som utförs av en ombordladdare som uppvisar ett fel (villkoren anges i bilaga 7) ska vätgasutsläppen ligga under 42 g. Ombordladdaren ska dessutom begränsa detta eventuella fel till 30 minuter. |
| --- | --- |

5.3.4

Vid en laddning som utförs av en ombordladdare som uppvisar ett fel (villkoren anges i bilaga 7) ska vätgasutsläppen ligga under 42 g. Ombordladdaren ska dessutom begränsa detta eventuella fel till 30 minuter.

| 5.3.5 | Alla åtgärder som är förknippade med batteriladdningen kontrolleras automatiskt, inkl. laddningens upphörande. |
| --- | --- |

5.3.5

Alla åtgärder som är förknippade med batteriladdningen kontrolleras automatiskt, inkl. laddningens upphörande.

| 5.3.6 | Det får inte vara möjligt att ta manuell kontroll över laddningsfaserna. |
| --- | --- |

5.3.6

Det får inte vara möjligt att ta manuell kontroll över laddningsfaserna.

| 5.3.7 | Normala ågärder för till- och frånkoppling till eller från nätet eller strömavbrott får inte påverka laddningsfasernas kontrollsystem. |
| --- | --- |

5.3.7

Normala ågärder för till- och frånkoppling till eller från nätet eller strömavbrott får inte påverka laddningsfasernas kontrollsystem.

| 5.3.8 | Viktiga laddningsfel ska ständigt signaleras till föraren. Ett viktigt fel är ett fel som kan leda till en bristande funktion hos ombordladdaren under en senare laddning. |
| --- | --- |

5.3.8

Viktiga laddningsfel ska ständigt signaleras till föraren. Ett viktigt fel är ett fel som kan leda till en bristande funktion hos ombordladdaren under en senare laddning.

| 5.3.9 | Tillverkaren ska i ägarens handbok ange fordonets överensstämmelse med dessa krav. |
| --- | --- |

5.3.9

Tillverkaren ska i ägarens handbok ange fordonets överensstämmelse med dessa krav.

| 5.3.10 | Det godkännande som beviljas en fordonstyp i fråga om vätgasutsläpp kan utökas till olika fordonstyper som tillhör samma familj i enlighet med den definition av familj som ges i bilaga 7, tillägg 2. |
| --- | --- |

5.3.10

Det godkännande som beviljas en fordonstyp i fråga om vätgasutsläpp kan utökas till olika fordonstyper som tillhör samma familj i enlighet med den definition av familj som ges i bilaga 7, tillägg 2.

6.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE AV FORDONSTYPEN

| 6.1 | Varje ändring av fordonstypen ska meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan därefter antingen |
| --- | --- |

6.1

Varje ändring av fordonstypen ska meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan därefter antingen

| 6.1.1 | bedöma att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ verkan och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

6.1.1

bedöma att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ verkan och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| 6.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande. |
| --- | --- |

6.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

| 6.2 | Bekräftelse på eller avslag på ansökan om godkännande ska med angivande av ändringen och med det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2

Bekräftelse på eller avslag på ansökan om godkännande ska med angivande av ändringen och med det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 6.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar föreskrifterna om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar föreskrifterna om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

7.   TILLVERKNINGENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 7.1 | Varje fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att det överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som fastställs i punkt 5. |
| --- | --- |

7.1

Varje fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att det överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som fastställs i punkt 5.

| 7.2 | För att se till att kraven i punkt 7.1 är uppfyllda ska lämpliga tillverkningskontroller utföras. |
| --- | --- |

7.2

För att se till att kraven i punkt 7.1 är uppfyllda ska lämpliga tillverkningskontroller utföras.

| 7.3 | Innehavaren av godkännande ska i synnerhet |
| --- | --- |

7.3

Innehavaren av godkännande ska i synnerhet

| 7.3.1 | se till att finns förfaranden för en effektiv kvalitetskontroll av fordonen, |
| --- | --- |

7.3.1

se till att finns förfaranden för en effektiv kvalitetskontroll av fordonen,

| 7.3.2 | ha tillgång till den provningsutrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen hos varje godkänd typ, |
| --- | --- |

7.3.2

ha tillgång till den provningsutrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelsen hos varje godkänd typ,

| 7.3.3 | säkerställa att uppgifterna om provningsresultaten registreras och att de bilagda dokumenten förblir tillgängliga under en period som ska avgöras i samråd med myndigheten, |
| --- | --- |

7.3.3

säkerställa att uppgifterna om provningsresultaten registreras och att de bilagda dokumenten förblir tillgängliga under en period som ska avgöras i samråd med myndigheten,

| 7.3.4 | analysera resultaten av varje slags provning för att kontrollera och säkerställa konsekvensen hos fordonsegenskaperna med beaktande av de tillåtna variationerna i industriell tillverkning, |
| --- | --- |

7.3.4

analysera resultaten av varje slags provning för att kontrollera och säkerställa konsekvensen hos fordonsegenskaperna med beaktande av de tillåtna variationerna i industriell tillverkning,

| 7.3.5 | säkerställa att för varje fordonstyp minst de provningar som föreskrivs i punkt 5 i dessa föreskrifter utförs, samt |
| --- | --- |

7.3.5

säkerställa att för varje fordonstyp minst de provningar som föreskrivs i punkt 5 i dessa föreskrifter utförs, samt

| 7.3.6 | säkerställa att varje uppsättning prov eller provningskomponenter som ger belägg för bristande överensstämmelse med provningstypen i fråga ska medföra ytterligare provtagning och provning. Alla de åtgärder som krävs ska vidtas för att återställa överensstämmelsen hos motsvarande tillverkning. |
| --- | --- |

7.3.6

säkerställa att varje uppsättning prov eller provningskomponenter som ger belägg för bristande överensstämmelse med provningstypen i fråga ska medföra ytterligare provtagning och provning. Alla de åtgärder som krävs ska vidtas för att återställa överensstämmelsen hos motsvarande tillverkning.

| 7.4 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. |
| --- | --- |

7.4

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje tillverkningsenhet.

| 7.4.1 | Vid varje inspektion ska provnings- och tillverkningsjournaler framläggas för den besökande inspektören. |
| --- | --- |

7.4.1

Vid varje inspektion ska provnings- och tillverkningsjournaler framläggas för den besökande inspektören.

| 7.4.2 | Inspektören får ta slumpmässiga prov som ska provas i tillverkarens laboratorium. Det lägsta antalet prov får avgöras enligt resultaten av tillverkarens egna kontroller. |
| --- | --- |

7.4.2

Inspektören får ta slumpmässiga prov som ska provas i tillverkarens laboratorium. Det lägsta antalet prov får avgöras enligt resultaten av tillverkarens egna kontroller.

| 7.4.3 | När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det tycks ofrånkomligt att kontrollera giltigheten i de provningar som utförts med tillämpning av punkt 7.4.2 ska inspektören ta prov som ska sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

7.4.3

När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det tycks ofrånkomligt att kontrollera giltigheten i de provningar som utförts med tillämpning av punkt 7.4.2 ska inspektören ta prov som ska sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna.

| 7.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra vilken provning som helst som föreskrivs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra vilken provning som helst som föreskrivs i dessa föreskrifter.

| 7.4.5 | Normalt tidsintervall för den behöriga myndighetens inspektioner ska vara en om året. Om otillfredsställande resultat registreras vid något av dessa besök ska den behöriga myndigheten säkerställa att alla erforderliga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återställa tillverkningens överensstämmelse. |
| --- | --- |

7.4.5

Normalt tidsintervall för den behöriga myndighetens inspektioner ska vara en om året. Om otillfredsställande resultat registreras vid något av dessa besök ska den behöriga myndigheten säkerställa att alla erforderliga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återställa tillverkningens överensstämmelse.

8.   PÅFÖLJDER VID TILLVERKNINGENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Det godkännande som enligt dessa föreskrifter beviljats med avseende på en fordonstyp får återkallas om de krav som fastställs i punkt 7 inte är uppfyllda eller om fordonet eller dess komponenter inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 7.3.5. |
| --- | --- |

8.1

Det godkännande som enligt dessa föreskrifter beviljats med avseende på en fordonstyp får återkallas om de krav som fastställs i punkt 7 inte är uppfyllda eller om fordonet eller dess komponenter inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 7.3.5.

| 8.2. | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2.

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av godkännandet helt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska denne underrätta den myndighet som beviljat godkännandet om detta. Då denna myndighet mottagit det berörda meddelandet ska den underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGARNAS UTFÖRANDE SAMT MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska till Förenta nationernas sekretariat meddela namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande samt de myndigheter som beviljar godkännande och till vilka de formulär som intygar godkännande, utökning, avslag på ansökan om eller återkallande av godkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande, som utfärdats i andra länder, ska sändas.

---

(1)  1/1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika och 48 för Nya Zeeland. Påföljande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska bestämmelser för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de godkännanden som beviljats på grundval av dessa bestämmelser, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt ska meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

BILAGA 2

UTFORMNINGAR AV GODKÄNNANDEMÄRKEN

Förlaga A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den elbatteridrivna vägfordonstypen i fråga godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 100 med godkännandenummer 002492. De första två siffrorna i godkännandenumret anger att godkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 100 i deras ursprungliga lydelse.

Förlaga B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den elbatteridrivna vägfordonstypen i fråga godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 100 och nr 42 (1). De första två siffrorna i godkännandenumren anger att när respektive godkännanden beviljades förelåg både föreskrifter nr 100 och nr 42 i sin ursprungliga lydelse.

---

(1)  Det senare numret ges endast som exempel.

---

BILAGA 3

SKYDD MOT DIREKT KONTAKT MED SPÄNNINGSFÖRANDE DELAR

Utdrag ur Internationella elektrotekniska kommissionens standard IEC 529 (1989)

1.   DEFINITIONER

I denna standard gäller följande definitioner:

| 1.1 | Inneslutning
  En del som skyddar utrustningen mot viss yttre påverkan och som i varje riktning skyddar mot direktkontakt (International Electrotechnical Vocabulary (IEV) 826–03–12).








  Anmärkning | : | Denna definition som hämtats ur nu gällande International Electrotechnical Vocabulary kräver följande förklaringar inom tillämpningsområdet för denna standard:






  a) | Inneslutningar skyddar människor (eller husdjur) mot åtkomst till farliga delar. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.1

Inneslutning

En del som skyddar utrustningen mot viss yttre påverkan och som i varje riktning skyddar mot direktkontakt (International Electrotechnical Vocabulary (IEV) 826–03–12).

Anmärkning

:

Denna definition som hämtats ur nu gällande International Electrotechnical Vocabulary kräver följande förklaringar inom tillämpningsområdet för denna standard:

a)

Inneslutningar skyddar människor (eller husdjur) mot åtkomst till farliga delar.

| b) | Spärrar, öppningar eller alla andra föremål – oavsett om de är monterade på inneslutningen eller formade efter utrustningen i inneslutningen – som är lämpade att förhindra eller begänsa de angivna mätsondernas införande ses som en del av inneslutningen, utom om de kan avlägsnas utan användning av nyckel eller verktyg. |
| --- | --- |

b)

Spärrar, öppningar eller alla andra föremål – oavsett om de är monterade på inneslutningen eller formade efter utrustningen i inneslutningen – som är lämpade att förhindra eller begänsa de angivna mätsondernas införande ses som en del av inneslutningen, utom om de kan avlägsnas utan användning av nyckel eller verktyg.

| 1.2 | Direktkontakt
  Människors (eller husdjurs) kontakt med spänningsförande delar (International Electrotechnical Vocabulary 826–03–05).








  Anmärkning | : | Denna definition ur International Electrotechnical Vocabulary ges som information. I denna standard ersätts ”direktkontakt” av ”åtkomst till farliga delar”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2

Direktkontakt

Människors (eller husdjurs) kontakt med spänningsförande delar (International Electrotechnical Vocabulary 826–03–05).

Anmärkning

:

Denna definition ur International Electrotechnical Vocabulary ges som information. I denna standard ersätts ”direktkontakt” av ”åtkomst till farliga delar”.

| 1.3 | Skyddsnivå
  Omfattningen av det skydd som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar, mot införande av fasta främmande föremål och/eller inflöde av vatten och som kontrolleras med standardiserade provningsmetoder. |
| --- | --- |

1.3

Skyddsnivå

Omfattningen av det skydd som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar, mot införande av fasta främmande föremål och/eller inflöde av vatten och som kontrolleras med standardiserade provningsmetoder.

| 1.4 | Internationell skyddskod (IP)
  Ett kodsystem som anger de skyddsnivåer som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar, införande av fasta främmande föremål, inflöde av vatten och som ger ytterligare information i samband med sådant skydd. |
| --- | --- |

1.4

Internationell skyddskod (IP)

Ett kodsystem som anger de skyddsnivåer som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar, införande av fasta främmande föremål, inflöde av vatten och som ger ytterligare information i samband med sådant skydd.

| 1.5 | Farlig del
  En del som är farlig att nalkas eller beröra. |
| --- | --- |

1.5

Farlig del

En del som är farlig att nalkas eller beröra.

| 1.5.1 | Farlig spänningsförande del
  En spänningsförande del som under vissa omständigheter vid yttre påverkan kan avge en elstöt (se Internationella elektrotekniska kommissionen 536, för närvarande dokument 64(CO)196). |
| --- | --- |

1.5.1

Farlig spänningsförande del

En spänningsförande del som under vissa omständigheter vid yttre påverkan kan avge en elstöt (se Internationella elektrotekniska kommissionen 536, för närvarande dokument 64(CO)196).

| 1.5.2 | Farlig mekanisk del
  En annan rörlig del än en jämn roterande axel som är farlig att beröra. |
| --- | --- |

1.5.2

Farlig mekanisk del

En annan rörlig del än en jämn roterande axel som är farlig att beröra.

| 1.6 | Skydd som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar.
  Skydd av människor mot






  a) | kontakt med farliga lågspänningsförande delar, |
| --- | --- | --- |

1.6

Skydd som en inneslutning ger mot åtkomst till farliga delar.

Skydd av människor mot

a)

kontakt med farliga lågspänningsförande delar,

| b) | kontakt med farliga mekaniska delar, |
| --- | --- |

b)

kontakt med farliga mekaniska delar,

| c) | närhet till farliga högspänningsförande delar under tillräckligt avstånd inne i inneslutningen. |
| --- | --- |

c)

närhet till farliga högspänningsförande delar under tillräckligt avstånd inne i inneslutningen.

| Anmärkning | : | Detta skydd kan tillhandahållas






  a) | av själva inneslutningen, |
| --- | --- | --- | --- |

Anmärkning

:

Detta skydd kan tillhandahållas

a)

av själva inneslutningen,

| b) | genom spärrar som ingår som delar av inneslutningen eller med avstånd inne i inneslutningen. |
| --- | --- |

b)

genom spärrar som ingår som delar av inneslutningen eller med avstånd inne i inneslutningen.

| 1.7 | Tillräckligt avstånd för skydd mot åtkomst av farliga delar
  Ett avstånd som hindrar att en åtkomstsond får kontakt med eller kommer nära en farlig del. |
| --- | --- |

1.7

Tillräckligt avstånd för skydd mot åtkomst av farliga delar

Ett avstånd som hindrar att en åtkomstsond får kontakt med eller kommer nära en farlig del.

| 1.8 | Åtkomstsond
  En provningssond som på ett överenskommet sätt simulerar en del av en människa, ett verktyg eller liknande och som hålls av en person för att kontrollera att avståndet till de farliga delarna är tillräckligt. |
| --- | --- |

1.8

Åtkomstsond

En provningssond som på ett överenskommet sätt simulerar en del av en människa, ett verktyg eller liknande och som hålls av en person för att kontrollera att avståndet till de farliga delarna är tillräckligt.

| 1.9 | Föremålssond
  En provningssond som för att kontrollera möjligheten att komma in i en inneslutning simulerar ett fast främmande föremål. |
| --- | --- |

1.9

Föremålssond

En provningssond som för att kontrollera möjligheten att komma in i en inneslutning simulerar ett fast främmande föremål.

| 1.10 | Öppning
  En skåra eller ett hål i en inneslutning som redan finns eller som med en angiven kraft kan göras med en provningssond. |
| --- | --- |

1.10

Öppning

En skåra eller ett hål i en inneslutning som redan finns eller som med en angiven kraft kan göras med en provningssond.

2.   PROVNINGAR FÖR SKYDD MOT ÅTKOMST TILL FARLIGA DELAR SOM ANGES MED TILLÄGGSBOKSTAV

| 2.1 | Åtkomstsonder
  Åtkomstsonder som kontrollerar skyddet av människor mot åtkomst av farliga delar ges i tabell l. |
| --- | --- |

2.1

Åtkomstsonder

Åtkomstsonder som kontrollerar skyddet av människor mot åtkomst av farliga delar ges i tabell l.

| 2.2 | Provningsförhållanden
  Åtkomstsonden förs med den kraft som anges i tabell 1 mot alla öppningar i inneslutningen. Om den helt eller delvis tränger igenom placeras den i varje möjligt läge men anslagsytan får under inga omständigheter helt tränga genom öppningen.
  Inre spärrar betraktas som delar av inneslutningen såsom definieras i punkt 1.1.
  För provningar på lågspänningsutrustning bör en lågspänningskälla (lägst 40 V och högst 50 V) som ligger i serie med en passande lampa inkopplas mellan sonden och de farliga delarna inne i kammaren. Farliga spänningsförande delar som endast är täckta med fernissa eller färg eller som skyddas med oxidering eller något liknande täcks med en metallfolie som är elansluten till de delar som under drift normalt är spänningsförande.
  Signalströmkretsmetoden bör också tillämpas på farliga rörliga delar i högspänningsutrustning.
  Interna rörliga delar kan drivas sakta där detta är möjligt. |
| --- | --- |

2.2

Provningsförhållanden

Åtkomstsonden förs med den kraft som anges i tabell 1 mot alla öppningar i inneslutningen. Om den helt eller delvis tränger igenom placeras den i varje möjligt läge men anslagsytan får under inga omständigheter helt tränga genom öppningen.

Inre spärrar betraktas som delar av inneslutningen såsom definieras i punkt 1.1.

För provningar på lågspänningsutrustning bör en lågspänningskälla (lägst 40 V och högst 50 V) som ligger i serie med en passande lampa inkopplas mellan sonden och de farliga delarna inne i kammaren. Farliga spänningsförande delar som endast är täckta med fernissa eller färg eller som skyddas med oxidering eller något liknande täcks med en metallfolie som är elansluten till de delar som under drift normalt är spänningsförande.

Signalströmkretsmetoden bör också tillämpas på farliga rörliga delar i högspänningsutrustning.

Interna rörliga delar kan drivas sakta där detta är möjligt.

| 2.3 | Villkor för godkännande
  Skyddet är tillfredsställande om tillräckligt avstånd hålls mellan åtkomstsonden och de farliga delarna.
  Vid provning för tilläggsbokstav B får det ledade provningsfingret intränga till en längd av 80 mm men anslagsytan (Ø 50 mm × 20 mm) får inte passera genom öppningen. Utgående från det raka läget ska provningsfingrets båda leder successivt böjas i en vinkel av upp till 90o med beaktande av angränsande fingeravsnitts axel och placeras i varje möjligt läge.
  Vid provning för tilläggsbokstav D får åtkomstsonden intränga till sin fulla längd men anslagsytan får inte intränga helt genom öppningen. Se bilaga A för ytterligare klargörande.
  Villkoren för kontroll av tillräckligt avstånd är samma som de som ges i punkt 2.3.1. |
| --- | --- |

2.3

Villkor för godkännande

Skyddet är tillfredsställande om tillräckligt avstånd hålls mellan åtkomstsonden och de farliga delarna.

Vid provning för tilläggsbokstav B får det ledade provningsfingret intränga till en längd av 80 mm men anslagsytan (Ø 50 mm × 20 mm) får inte passera genom öppningen. Utgående från det raka läget ska provningsfingrets båda leder successivt böjas i en vinkel av upp till 90o med beaktande av angränsande fingeravsnitts axel och placeras i varje möjligt läge.

Vid provning för tilläggsbokstav D får åtkomstsonden intränga till sin fulla längd men anslagsytan får inte intränga helt genom öppningen. Se bilaga A för ytterligare klargörande.

Villkoren för kontroll av tillräckligt avstånd är samma som de som ges i punkt 2.3.1.

| 2.3.1 | För lågspänningsutrustning (märkspänning som inte överstiger 1 000 V likström och 1 500 V växelström):
  Åtkomstsonden får inte beröra farliga spänningsförande delar.
  Om tillräckligt avstånd kontrolleras med en signalströmkrets mellan sonden och de farliga delarna ska lampan inte lysa. |
| --- | --- |

2.3.1

För lågspänningsutrustning (märkspänning som inte överstiger 1 000 V likström och 1 500 V växelström):

Åtkomstsonden får inte beröra farliga spänningsförande delar.

Om tillräckligt avstånd kontrolleras med en signalströmkrets mellan sonden och de farliga delarna ska lampan inte lysa.

Tabell 1

Åtkomstsonder för provningar av skydd för människor mot åtkomst till farliga delar

| Första siffra | Tilläggsbokstav | Åtkomstsond | Provnings-styrka |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | B | Ledat provningsfinger
  Se figur 1 för fullständiga mått | 10 N ± 10 % |
| 4, 5, 6 | D | Provningstråd 1,0 mm diameter 100 mm lång | 1 N ± 10 % |

Första siffra

Tilläggsbokstav

Åtkomstsond

Provnings-styrka

2

B

Ledat provningsfinger

Se figur 1 för fullständiga mått

Image

10 N ± 10 %

4, 5, 6

D

Provningstråd 1,0 mm diameter 100 mm lång

Image

1 N ± 10 %

Figur 1

Ledat provningsfinger

Image

Material: metall, utom där annat anges

Linjära mått i millimeter

Toleranser för mått utan angiven tolerans:

| | för vinklar 0/-10o |
| --- | --- |

för vinklar 0/-10o

| | för linjära mått: |
| --- | --- |

för linjära mått:

| | upp till 25 mm: 0/-0,05 |
| --- | --- |

upp till 25 mm: 0/-0,05

| | över 25 mm: ±0,2 |
| --- | --- |

över 25 mm: ±0,2

Båda lederna ska tillåta rörelse i samma plan och samma riktning genom en vinkel av 90o med en tolerans av 0 till + 10o.

---

BILAGA 4

MÄTNING AV ISOLERINGSMOTSTÅND MED ANVÄNDNING AV DRIVBATTERIET

1.   BESKRIVNING AV PROVNINGSMETODEN

Drivbatteriet ska vara helt laddat.

Den spänningsmätare som används i denna provning ska mäta likströmsvärden och ha ett inre motstånd som är större än 10 ΜΩ.

Mätningen ska göras i två steg:

Steg ett:

Image

Steg två:

Image

Steg tre:

Image

där Ro är ett motstånd av 500 Ω/V

Värdet av isoleringsmotståndet Ri ges med en av formlerna:

Formula eller Formula

---

BILAGA 5

SYMBOL FÖR ANGIVANDE AV EN SPÄNNING

(Standarderna ISO 3864 och Internationella elektrotekniska kommissionen 417k)

Image

---

BILAGA 6

FORDONETS VÄSENTLIGA EGENSKAPER

1.   ALLMÄN BESKRIVNING AV FORDONET

| 1.1 | Fordonets handelsbeteckning eller varumärke: |
| --- | --- |

1.1

Fordonets handelsbeteckning eller varumärke:

| 1.2 | Fordonstyp: |
| --- | --- |

1.2

Fordonstyp:

| 1.3 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.3

Tillverkarens namn och adress:

| 1.4 | I förekommande fall, namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud: |
| --- | --- |

1.4

I förekommande fall, namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud:

| 1.5 | Kortfattad beskrivning av installeringen av strömkretsens komponenter eller ritningar/bilder som visar var strömkretsens komponenter installerats: |
| --- | --- |

1.5

Kortfattad beskrivning av installeringen av strömkretsens komponenter eller ritningar/bilder som visar var strömkretsens komponenter installerats:

| 1.6 | Kopplingsschema över alla de elektriska funktioner som ingår i strömkretsen: |
| --- | --- |

1.6

Kopplingsschema över alla de elektriska funktioner som ingår i strömkretsen:

| 1.7 | Arbetsspänning: ... V |
| --- | --- |

1.7

Arbetsspänning: ... V

| 1.8 | Ritning och/eller fotografi av fordonet: |
| --- | --- |

1.8

Ritning och/eller fotografi av fordonet:

2.   BESKRIVNING AV MOTOR(ER)

| 2.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

2.1

Fabrikat:

| 2.2 | Typ: |
| --- | --- |

2.2

Typ:

| 2.3 | Arbetssätt: |
| --- | --- |

2.3

Arbetssätt:

| 2.3.1 | Likström/växelström/antal faser (1) |
| --- | --- |

2.3.1

Likström/växelström/antal faser (1)

| 2.3.2 | Uppmagnetisering: separat/förbiledning/serie/sammansatt (1) |
| --- | --- |

2.3.2

Uppmagnetisering: separat/förbiledning/serie/sammansatt (1)

| 2.3.3 | Synkron/asynkron (1) |
| --- | --- |

2.3.3

Synkron/asynkron (1)

| 2.3.4 | Kylsystem: luft/vätska (1) |
| --- | --- |

2.3.4

Kylsystem: luft/vätska (1)

3.   BESKRIVNING AV TRANSMISSION

| 3.1 | Typ: manuell/automatisk/ingen/övrig (ska anges) (1): |
| --- | --- |

3.1

Typ: manuell/automatisk/ingen/övrig (ska anges) (1):

| 3.2 | Utväxlingsförhållanden: |
| --- | --- |

3.2

Utväxlingsförhållanden:

| 3.3 | Däckmått: |
| --- | --- |

3.3

Däckmått:

4.   DRIVBATTERI

| 4.1 | Batteriets handelsbeteckning och varumärke: |
| --- | --- |

4.1

Batteriets handelsbeteckning och varumärke:

| 4.2 | Angivande av alla slags elektrokemiska par som används: ...
  ... |
| --- | --- |

4.2

Angivande av alla slags elektrokemiska par som används: ...

...

| 4.2.1 | Märkspänning: ... V |
| --- | --- |

4.2.1

Märkspänning: ... V

| 4.2.2 | Antal battericeller |
| --- | --- |

4.2.2

Antal battericeller

| 4.2.3 | Antal batterienheter
  Gaskombinationshastighet (i %) |
| --- | --- |

4.2.3

Antal batterienheter

Gaskombinationshastighet (i %)

| 4.3 | Ventilationstyp(er) för batterienhet/batterisats (1): |
| --- | --- |

4.3

Ventilationstyp(er) för batterienhet/batterisats (1):

| 4.4 | Beskrivning av kylsystemet (i förekommande fall): |
| --- | --- |

4.4

Beskrivning av kylsystemet (i förekommande fall):

| 4.5 | Kortfattad beskrivning av underhållsförfarandet (i förekommande fall): |
| --- | --- |

4.5

Kortfattad beskrivning av underhållsförfarandet (i förekommande fall):

| 4.6 | Batteriets energiinnehåll: ... kWh |
| --- | --- |

4.6

Batteriets energiinnehåll: ... kWh

| 4.7 | Urladdningsspänningens slutvärde: ... V |
| --- | --- |

4.7

Urladdningsspänningens slutvärde: ... V

5.   DRIVANORDNINGENS ELEKTRONISKA OMFORMARE OCH RESERVKRAFTUTRUSTNING

| 5.1 | Kortfattad beskrivning av varje elektronisk omformare och reservutrustning: ... |
| --- | --- |

5.1

Kortfattad beskrivning av varje elektronisk omformare och reservutrustning: ...

| 5.2 | Den elektroniska omformarsammansättningens fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.2

Den elektroniska omformarsammansättningens fabrikat: ...

| 5.3 | Den elektroniska omformarsammansättningens typ: ... |
| --- | --- |

5.3

Den elektroniska omformarsammansättningens typ: ...

| 5.4 | Varje reservutrustnings fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.4

Varje reservutrustnings fabrikat: ...

| 5.5 | Varje reservutrustnings typ: ... |
| --- | --- |

5.5

Varje reservutrustnings typ: ...

| 5.6 | Laddare: ombord/extern (1) |
| --- | --- |

5.6

Laddare: ombord/extern (1)

| 5.6.1 | De olika laddardelarnas fabrikat och typ (2) |
| --- | --- |

5.6.1

De olika laddardelarnas fabrikat och typ (2)

| 5.6.2 | Beskrivande ritning av laddaren (2) |
| --- | --- |

5.6.2

Beskrivande ritning av laddaren (2)

| 5.6.3 | Nominell uteffekt (kW) (2) |
| --- | --- |

5.6.3

Nominell uteffekt (kW) (2)

| 5.6.4 | Högsta laddningsspänning (V) (2) |
| --- | --- |

5.6.4

Högsta laddningsspänning (V) (2)

| 5.6.5 | Högsta laddningsintensitet (A) (2) |
| --- | --- |

5.6.5

Högsta laddningsintensitet (A) (2)

| 5.6.6 | Styrenhetens fabrikat och typ (i förekommande fall) (2) |
| --- | --- |

5.6.6

Styrenhetens fabrikat och typ (i förekommande fall) (2)

| 5.6.7 | Diagram över drift, kontrollorgan och säkerhet (2) |
| --- | --- |

5.6.7

Diagram över drift, kontrollorgan och säkerhet (2)

| 5.6.8 | Beskrivning av och egenskaper hos laddningsperioderna (2) |
| --- | --- |

5.6.8

Beskrivning av och egenskaper hos laddningsperioderna (2)

| 5.7 | Specifikationer för kraftnät: |
| --- | --- |

5.7

Specifikationer för kraftnät:

| 5.7.1 | Typ av kraftnät: enfas/trefas (1) |
| --- | --- |

5.7.1

Typ av kraftnät: enfas/trefas (1)

| 5.7.2 | Spänning: ... V |
| --- | --- |

5.7.2

Spänning: ... V

6.   SÄKRING OCH/ELLER STRÖMBRYTARE

| 6.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

6.1

Typ: ...

| 6.2 | Diagram som visar funktionsområdet: |
| --- | --- |

6.2

Diagram som visar funktionsområdet:

7.   KRAFTKABELNÄT

| 7.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

7.1

Typ: ...

---

(1)

| — | Stryk det som inte gäller. |
| --- | --- |

—

Stryk det som inte gäller.

(2)

| — | För fordon som försetts med en ombordladdare. |
| --- | --- |

—

För fordon som försetts med en ombordladdare.

---

BILAGA 7

BESTÄMNING AV VÄTGASUTSLÄPP UNDER FÖRFARANDENA FÖR LADDNING AV DRIVBATTERIET

1.   INLEDNING

I denna bilaga beskrivs förfarandet för bestämning av vätgasutsläpp som förfaranden enligt punkt 5.3 i dessa föreskrifter för laddning av drivbatteriet i alla elbatteridrivna vägfordon.

2.   BESKRIVNING AV PROVNINGEN

Vätgasutsläppsprovningen (figur 7.1) utförs för att bestämma vätgasutsläpp vid förfarandena för laddning av drivbatteriet med ombordladdaren. Provningen består av följande steg:

| a) | förberedelse av fordonet, |
| --- | --- |

a)

förberedelse av fordonet,

| b) | urladdning av drivbatteriet, |
| --- | --- |

b)

urladdning av drivbatteriet,

| c) | bestämning av vätgasutsläpp under en normal laddning, |
| --- | --- |

c)

bestämning av vätgasutsläpp under en normal laddning,

| d) | bestämning av vätgasutsläpp under en laddning som utförs vid ombordladdaravbrott. |
| --- | --- |

d)

bestämning av vätgasutsläpp under en laddning som utförs vid ombordladdaravbrott.

3.   FORDON

| 3.1 | Fordonet ska vara i gott mekaniskt skick och ha körts minst 300 km under sju dygn före provningen. Fordonet ska under denna period vara försett med det drivbatteri som ska provas med avseende på vätgasutsläpp. |
| --- | --- |

3.1

Fordonet ska vara i gott mekaniskt skick och ha körts minst 300 km under sju dygn före provningen. Fordonet ska under denna period vara försett med det drivbatteri som ska provas med avseende på vätgasutsläpp.

| 3.2 | Om batteriet används vid en temperatur över omgivningstemperaturen ska föraren följa tillverkarens förfarande för att hålla drivbatteriets temperatur inom normalt funktionsområde.
  Tillverkarens ombud ska kunna intyga att drivbatteriets system för temperaturkonditionering varken är skadat eller uppvisar någon kapacitetsdefekt. |
| --- | --- |

3.2

Om batteriet används vid en temperatur över omgivningstemperaturen ska föraren följa tillverkarens förfarande för att hålla drivbatteriets temperatur inom normalt funktionsområde.

Tillverkarens ombud ska kunna intyga att drivbatteriets system för temperaturkonditionering varken är skadat eller uppvisar någon kapacitetsdefekt.

Figur 7.1

Bestämning av vätgasutsläpp under förfarandena för laddning av drivbatteriet

Image

4.   PROVNINGSUTRUSTNING FÖR PROVNING AV VÄTGASUTSLÄPP

4.1   Chassidynamometer

Chassidynamometern ska uppfylla kraven i ändringsserie 05 till föreskrifter nr 83.

4.2   Kammare för mätning av vätgasutsläpp

Kammaren för mätning av vätgasutsläpp ska vara en gastät mätkammare som kan omsluta fordonet under provningen. Fordonet ska vara tillgängligt från alla sidor och kammaren ska när den är försluten vara gastät i enlighet med tillägg 1 till denna bilaga. Kammarens inre yta ska vara ogenomtränglig och får inte reagera med vätgas. Temperaturkonditioneringssystemet ska kunna reglera innerlufttemperaturen i kammaren så att den under hela provningen följer den föreskrivna temperaturen med en genomsnittlig tolerans av ± 2 K under pågående provning.

För att ta hänsyn till volymförändringar som beror på vätgasutsläpp i kammaren kan antingen en varierbar volym eller någon annan provningsutrustning användas. Kammare med varierbar volym utvidgas och sammandras till följd av vätgasutsläppen i kammaren. Två möjliga sätt att variera förändringarna i den inre volymen är rörliga paneler eller ett system med bälgar där lufttäta säckar inne i kammaren utvidgas och sammandras till följd av inre tryckförändringar genom ett byte av luft från kammarens utsida. Varje system för volymvariation ska bibehålla kammarens täthet såsom anges i tillägg 1 till denna bilaga.

Varje metod för volymvariation ska begränsa skillnaden mellan det inre trycket i kammaren och lufttrycket till ett högsta värde av 5 hPa.

Kammaren ska kunna låsas till en fast volym. En kammare med varierbar volym ska kunna varieras till en förändring i förhållande till dess ”nominella volym” (se punkt 2.1.1 i tillägg 1 till bilaga 7) med beaktande av vätgasutsläppen under provningen.

4.3   Analyssystem

| 4.3.1 | Vätgasanalysator |
| --- | --- |

4.3.1

Vätgasanalysator

| 4.3.1.1 | Luften i kammaren övervakas med en vätgasanalysator (elektrokemisk detektortyp) eller en kromatograf med värmeledningsdetektion. Provtagningsgas ska hämtas från mittpunkten på kammarens sidovägg eller tak och varje förbiflöde ska återföras till kammaren, helst till en punkt omedelbart nedströms från blandarfläkten. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Luften i kammaren övervakas med en vätgasanalysator (elektrokemisk detektortyp) eller en kromatograf med värmeledningsdetektion. Provtagningsgas ska hämtas från mittpunkten på kammarens sidovägg eller tak och varje förbiflöde ska återföras till kammaren, helst till en punkt omedelbart nedströms från blandarfläkten.

| 4.3.1.2 | Vätgasanalysatorn ska ha en reaktionstid av mindre än tio sekunder till 90 % av slutligt värde. Stabiliteten ska vara bättre än 2 % av fullt skalutslag vid noll och 80 ± 20 % av fullt skalutslag under femton minuter inom alla mätområden. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Vätgasanalysatorn ska ha en reaktionstid av mindre än tio sekunder till 90 % av slutligt värde. Stabiliteten ska vara bättre än 2 % av fullt skalutslag vid noll och 80 ± 20 % av fullt skalutslag under femton minuter inom alla mätområden.

| 4.3.1.3 | Repeterbarheten hos analysatorn, uttryckt som en standardavvikelse, ska vara bättre än 1 % av fullt skalutslag vid noll och 80 ± 20 % av fullt skalutslag inom alla använda mätområden. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Repeterbarheten hos analysatorn, uttryckt som en standardavvikelse, ska vara bättre än 1 % av fullt skalutslag vid noll och 80 ± 20 % av fullt skalutslag inom alla använda mätområden.

| 4.3.1.4 | Analysatorns mätområden ska väljas så att bästa upplösning erhålls vid förfarandena för mätning, kalibrering och läckagekontroll. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Analysatorns mätområden ska väljas så att bästa upplösning erhålls vid förfarandena för mätning, kalibrering och läckagekontroll.

| 4.3.2 | Vätgasanalysatorns dataregistreringssystem
  Vätgasanalysatorn ska vara försedd med en anordning för att registrera den elektriska utsignalen med en frekvens av minst en gång i minuten. Registreringssystemet ska ha driftsegenskaper som motsvarar minst den signal som registreras och ska tillhandahålla en permanent registrering av resultaten. Registreringen ska tydligt ange början och slut på en normal laddningsprovning och laddningsavbrott. |
| --- | --- |

4.3.2

Vätgasanalysatorns dataregistreringssystem

Vätgasanalysatorn ska vara försedd med en anordning för att registrera den elektriska utsignalen med en frekvens av minst en gång i minuten. Registreringssystemet ska ha driftsegenskaper som motsvarar minst den signal som registreras och ska tillhandahålla en permanent registrering av resultaten. Registreringen ska tydligt ange början och slut på en normal laddningsprovning och laddningsavbrott.

4.4   Temperaturregistrering

| 4.4.1 | Temperaturen i kammaren registreras vid två punkter med temperaturavkännare som är så anslutna att de visar ett medelvärde. Mätpunkterna skjuter in ca 0,1 m in i kammaren från varje sidoväggs lodräta mittlinje och på en höjd av 0,9 ±0,2 m. |
| --- | --- |

4.4.1

Temperaturen i kammaren registreras vid två punkter med temperaturavkännare som är så anslutna att de visar ett medelvärde. Mätpunkterna skjuter in ca 0,1 m in i kammaren från varje sidoväggs lodräta mittlinje och på en höjd av 0,9 ±0,2 m.

| 4.4.2 | Batterienheternas temperaturer registreras med avkännarna. |
| --- | --- |

4.4.2

Batterienheternas temperaturer registreras med avkännarna.

| 4.4.3 | Temperaturerna ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut. |
| --- | --- |

4.4.3

Temperaturerna ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut.

| 4.4.4 | Temperaturregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ±1,0 K och temperaturen ska ha en upplösning av ±0,1 K. |
| --- | --- |

4.4.4

Temperaturregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ±1,0 K och temperaturen ska ha en upplösning av ±0,1 K.

| 4.4.5 | Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.4.5

Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder.

4.5   Tryckregistrering

| 4.5.1 | Skillanden Δp mellan lufttrycket inom provningsområdet och det inre trycket i kammaren ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut. |
| --- | --- |

4.5.1

Skillanden Δp mellan lufttrycket inom provningsområdet och det inre trycket i kammaren ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut.

| 4.5.2 | Tryckregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ± 2 hPa och trycket ska ha en upplösning av ±0,2 hPa. |
| --- | --- |

4.5.2

Tryckregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ± 2 hPa och trycket ska ha en upplösning av ±0,2 hPa.

| 4.5.3 | Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.5.3

Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder.

4.6   Spännings- och strömstyrkeregistrering

| 4.6.1 | Ombordladdarens spänning och strömstyrka (batteri) ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut. |
| --- | --- |

4.6.1

Ombordladdarens spänning och strömstyrka (batteri) ska under hela vätgasutsläppsmätningarna registreras med en frekvens av minst en gång per minut.

| 4.6.2 | Spänningsregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ± 1 V och spänningen ska ha en upplösning av ±0,1 V. |
| --- | --- |

4.6.2

Spänningsregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ± 1 V och spänningen ska ha en upplösning av ±0,1 V.

| 4.6.3 | Strömstyrkeregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ±0,5 A och strömstyrkan ska ha en upplösning av ±0,05 A. |
| --- | --- |

4.6.3

Strömstyrkeregistreringssystemets noggrannhet ska ligga inom ±0,5 A och strömstyrkan ska ha en upplösning av ±0,05 A.

| 4.6.4 | Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.6.4

Registrerings- eller databehandlingssystemet ska ha en tidsupplösning av ± 15 sekunder.

4.7   Fläktar

Kammaren ska vara försedd med en eller flera fläktar eller ventilatorer med en flödeskapacitet av 0,1 - 0,5 m3/sekund för att fullständigt blanda luften i kammaren. Det ska vara möjligt att nå en jämn temperatur och vätgaskoncentration i kammaren under mätningarna. Fordonet i kammaren får inte utsättas för en direkt luftström från fläktarna eller ventilatorerna.

4.8   Gaser

| 4.8.1 | Följande rena gaser ska vara tillgängliga för kalibrering och drift:
  renad syntetisk luft (renhet < 1 ppm C1-ekvivalent; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); syrehalt mellan 18 och 21 volymprocent,
  vätgas (H2), 99,5 % lägsta renhet. |
| --- | --- |

4.8.1

Följande rena gaser ska vara tillgängliga för kalibrering och drift:

renad syntetisk luft (renhet < 1 ppm C1-ekvivalent; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); syrehalt mellan 18 och 21 volymprocent,

vätgas (H2), 99,5 % lägsta renhet.

| 4.8.2 | Kalibrerings- och spänngaser ska innehålla blandningar av vätgas (H2) och renad syntetisk luft. De verkliga koncentrationerna av en kalibreringsgas ska ligga inom ± 2 % av de nominella värdena. Noggrannheten hos de utspädda gaser som erhålls när en gasuppdelare används ska ligga inom ± 2 % av det nominella värdet. De koncentrationer som anges i tillägg 1 kan också erhållas med en gasuppdelare som använder syntetisk luft som utspädningsgas. |
| --- | --- |

4.8.2

Kalibrerings- och spänngaser ska innehålla blandningar av vätgas (H2) och renad syntetisk luft. De verkliga koncentrationerna av en kalibreringsgas ska ligga inom ± 2 % av de nominella värdena. Noggrannheten hos de utspädda gaser som erhålls när en gasuppdelare används ska ligga inom ± 2 % av det nominella värdet. De koncentrationer som anges i tillägg 1 kan också erhållas med en gasuppdelare som använder syntetisk luft som utspädningsgas.

5.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Provningen består av följande fem steg:

| i) | förberedelse av fordonet, |
| --- | --- |

i)

förberedelse av fordonet,

| ii) | urladdning av drivbatteriet, |
| --- | --- |

ii)

urladdning av drivbatteriet,

| iii) | bestämning av vätgasutsläpp under en normal laddning, |
| --- | --- |

iii)

bestämning av vätgasutsläpp under en normal laddning,

| iv) | urladdning av drivbatteriet, |
| --- | --- |

iv)

urladdning av drivbatteriet,

| v) | bestämning av vätgasutsläpp under en laddning som utförs vid ombordladdaravbrott. |
| --- | --- |

v)

bestämning av vätgasutsläpp under en laddning som utförs vid ombordladdaravbrott.

Om fordonet ska förflyttas mellan två steg ska det skjutas till nästa provningsområde.

5.1   Förberedelse av fordonet

Drivbatteriets åldrande ska kontrolleras genom att det visas att fordonet körts minst 300 km under sju dygn före provningen. Under denna period ska fordonet vara försett med det drivbatteri som ska provas med avseende på vätgasutsläpp. Om detta inte kan visas kommer följande förfarande att tillämpas.

| 5.1.1 | Urladdningar och inledande laddningar av batteriet
  Förfarandet inleds med urladdning av fordonets drivbatteri medan det under 30 minuter körs på provningsbanan eller på en chassidynamometer med en konstant hastighet av 70 ± 5 % av fordonets högsta hastighet.
  Urladdningen avbryts






  a) | om fordonet inte kan köras under 30 minuter med 65 % av den högsta hastigheten, |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Urladdningar och inledande laddningar av batteriet

Förfarandet inleds med urladdning av fordonets drivbatteri medan det under 30 minuter körs på provningsbanan eller på en chassidynamometer med en konstant hastighet av 70 ± 5 % av fordonets högsta hastighet.

Urladdningen avbryts

a)

om fordonet inte kan köras under 30 minuter med 65 % av den högsta hastigheten,

| b) | om föraren från standardinstrumenteringen får en indikering att stanna fordonet, eller |
| --- | --- |

b)

om föraren från standardinstrumenteringen får en indikering att stanna fordonet, eller

| c) | efter det att ett avstånd av 100 km tillryggalagts. |
| --- | --- |

c)

efter det att ett avstånd av 100 km tillryggalagts.

| 5.1.2 | Inledande laddning av batteriet
  Denna laddning utförs






  a) | med ombordladdaren, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Inledande laddning av batteriet

Denna laddning utförs

a)

med ombordladdaren,

| b) | i en omgivningstemperatur mellan 293 K och 303 K. |
| --- | --- |

b)

i en omgivningstemperatur mellan 293 K och 303 K.

Förfarandet utesluter alla slags externa laddare.

Kriterierna för avslutningen av drivbatteriets laddning motsvaras av ett automatiskt stopp från ombordladdaren.

Detta förfarande omfattar alla slags specialladdningar som kan vara automatiskt eller manuellt initierade, t.ex. utjämnings- eller underhållsladdningar.

| 5.1.3 | Förfarandet enligt punkterna 5.1.1-5.1.2 ska upprepas två gånger. |
| --- | --- |

5.1.3

Förfarandet enligt punkterna 5.1.1-5.1.2 ska upprepas två gånger.

5.2   Urladdning av batteriet

Drivbatteriet urladdas medan det körs på provningsbanan eller på en chassidynamometer med en konstant hastighet av 70 ± 5 % från fordonets högsta hastighet under 30 minuter.

Urladdningens avslutande inträffar

| a) | om föraren från standardinstrumenteringen får en indikering att stanna fordonet, eller |
| --- | --- |

a)

om föraren från standardinstrumenteringen får en indikering att stanna fordonet, eller

| b) | om fordonets högsta hastighet är lägre än 20 km/tim. |
| --- | --- |

b)

om fordonets högsta hastighet är lägre än 20 km/tim.

5.3   Stabilisering

Inom femton minuter efter fullbordandet av den batteriurladdning som anges i punkt 5.2 parkeras fordonet i stabiliseringsområdet. Fordonet hålls parkerat under minst 12 och högst 36 timmar mellan avslutningen av drivbatteriets urladdning och inledningen till provningen av vätgasutsläpp under en normal laddning. Under denna period ska fordonet stabiliseras vid 293 K ± 2 K.

5.4   Provning av vätgasutsläpp under en normal laddning

| 5.4.1 | Innan stabiliseringsperioden avslutas ska mätkammaren vädras under flera minuter tills en stabil vätgasbakgrund uppnås. Kammarens blandarfläkt(ar) ska också vara inkopplad(e) under denna tid. |
| --- | --- |

5.4.1

Innan stabiliseringsperioden avslutas ska mätkammaren vädras under flera minuter tills en stabil vätgasbakgrund uppnås. Kammarens blandarfläkt(ar) ska också vara inkopplad(e) under denna tid.

| 5.4.2 | Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningen. |
| --- | --- |

5.4.2

Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningen.

| 5.4.3 | Vid avslutningen av stabiliseringen ska provningsfordonet med motorn avstängd och med provningsfordonets fönster och bagageutrymme öppna flyttas in i mätkammaren. |
| --- | --- |

5.4.3

Vid avslutningen av stabiliseringen ska provningsfordonet med motorn avstängd och med provningsfordonets fönster och bagageutrymme öppna flyttas in i mätkammaren.

| 5.4.4 | Fordonet ska anslutas till kraftnätet. Batteriet laddas enligt det normala laddningsförfarande som anges i punkt 5.4.7. |
| --- | --- |

5.4.4

Fordonet ska anslutas till kraftnätet. Batteriet laddas enligt det normala laddningsförfarande som anges i punkt 5.4.7.

| 5.4.5 | Kammarens dörrar stängs och förseglas inom två minuter gastätt från det normala laddningsstegets elektriska förregling. |
| --- | --- |

5.4.5

Kammarens dörrar stängs och förseglas inom två minuter gastätt från det normala laddningsstegets elektriska förregling.

| 5.4.6 | Inledningen till provningsperioden för vätgasutsläpp vid normal laddning börjar när kammaren är förseglad. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2i, Ti och Pi för provningen av den normala laddningen erhålls.
  Dessa värden används vid beräkningen av vätgasutsläpp (punkt 6). Kammarens omgivningstemperatur T får under den normala laddningsperioden inte vara lägre än 291 K och inte högre än 295 K. |
| --- | --- |

5.4.6

Inledningen till provningsperioden för vätgasutsläpp vid normal laddning börjar när kammaren är förseglad. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2i, Ti och Pi för provningen av den normala laddningen erhålls.

Dessa värden används vid beräkningen av vätgasutsläpp (punkt 6). Kammarens omgivningstemperatur T får under den normala laddningsperioden inte vara lägre än 291 K och inte högre än 295 K.

| 5.4.7 | Förfarande för normal laddning
  Den normala laddningen utförs med ombordladdaren och består av följande steg:






  a) | Laddning vid konstant effekt under t1. |
| --- | --- | --- |

5.4.7

Förfarande för normal laddning

Den normala laddningen utförs med ombordladdaren och består av följande steg:

a)

Laddning vid konstant effekt under t1.

| b) | Överladdning vid konstant ström under t2. Överladdningsstyrkan anges av tillverkaren och motsvarar den som används under utjämningsladdning. |
| --- | --- |

b)

Överladdning vid konstant ström under t2. Överladdningsstyrkan anges av tillverkaren och motsvarar den som används under utjämningsladdning.

Kriterierna för avslutning av drivbatteriladdning överensstämmer med ett automatiskt stopp som avges av ombordladdaren efter en laddningstid av t1+ t 2. Denna laddningstid kommer att begränsas till t1 + 5 timmar även om föraren får en klar indikering från standardinstrumenteringen att batteriet ännu inte är fullt laddat.

| 5.4.8 | Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningens slut. |
| --- | --- |

5.4.8

Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningens slut.

| 5.4.9 | Avslutningen av utsläppsprovtagningsperioden inträffar t1+ t 2 eller t1 + 5 timmar efter början av den inledande provtagningen såsom anges i punkt 5.4.6. De olika tider som förflutit registreras. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2f, Tf och Pf för provningen av den normala laddningen erhålls för beräkning i punkt 6. |
| --- | --- |

5.4.9

Avslutningen av utsläppsprovtagningsperioden inträffar t1+ t 2 eller t1 + 5 timmar efter början av den inledande provtagningen såsom anges i punkt 5.4.6. De olika tider som förflutit registreras. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2f, Tf och Pf för provningen av den normala laddningen erhålls för beräkning i punkt 6.

5.5   Provning av vätgasutsläpp med ombordladdaravbrott

| 5.5.1 | Inom högst sju dagar efter det att den tidigare provningen avslutats ska förfarandet med urladdning av fordonets drivbatteri inledas enligt punkt 5.2. |
| --- | --- |

5.5.1

Inom högst sju dagar efter det att den tidigare provningen avslutats ska förfarandet med urladdning av fordonets drivbatteri inledas enligt punkt 5.2.

| 5.5.2 | Stegen i förfarandet i punkt 5.3 ska upprepas. |
| --- | --- |

5.5.2

Stegen i förfarandet i punkt 5.3 ska upprepas.

| 5.5.3 | Innan stabiliseringsperioden avslutas ska mätkammaren vädras under flera minuter tills en stabil vätgasbakgrund nås. Kammarens blandarfläkt(ar) ska också vara inkopplad(e) under denna tid. |
| --- | --- |

5.5.3

Innan stabiliseringsperioden avslutas ska mätkammaren vädras under flera minuter tills en stabil vätgasbakgrund nås. Kammarens blandarfläkt(ar) ska också vara inkopplad(e) under denna tid.

| 5.5.4 | Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningen. |
| --- | --- |

5.5.4

Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningen.

| 5.5.5 | Vid avslutningen av stabiliseringen ska provningsfordonet med motorn avstängd och med provningsfordonets fönster och bagageutrymme öppna flyttas in i mätkammaren. |
| --- | --- |

5.5.5

Vid avslutningen av stabiliseringen ska provningsfordonet med motorn avstängd och med provningsfordonets fönster och bagageutrymme öppna flyttas in i mätkammaren.

| 5.5.6 | Fordonet ska anslutas till kraftnätet. Batteriet laddas enligt det avbrutna laddningsförfarande som anges i punkt 5.5.9. |
| --- | --- |

5.5.6

Fordonet ska anslutas till kraftnätet. Batteriet laddas enligt det avbrutna laddningsförfarande som anges i punkt 5.5.9.

| 5.5.7 | Kammarens dörrar stängs och förseglas inom två minuter gastätt från det avbrutna laddningsstegets elektriska förregling. |
| --- | --- |

5.5.7

Kammarens dörrar stängs och förseglas inom två minuter gastätt från det avbrutna laddningsstegets elektriska förregling.

| 5.5.8 | Inledningen till provningsperioden för vätgasutsläpp vid avbruten laddning börjar när kammaren är förseglad. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2i, Ti och Pi för provningen av den avbrutna laddningen erhålls.
  Dessa värden används vid beräkningen av vätgasutsläpp (punkt 6). Kammarens omgivningstemperatur T får under den avbrutna laddningsperioden inte vara lägre än 291 K och inte högre än 295 K. |
| --- | --- |

5.5.8

Inledningen till provningsperioden för vätgasutsläpp vid avbruten laddning börjar när kammaren är förseglad. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2i, Ti och Pi för provningen av den avbrutna laddningen erhålls.

Dessa värden används vid beräkningen av vätgasutsläpp (punkt 6). Kammarens omgivningstemperatur T får under den avbrutna laddningsperioden inte vara lägre än 291 K och inte högre än 295 K.

| 5.5.9 | Förfarande för avbruten laddning
  Den avbrutna laddningen utförs med ombordladdaren och består av följande steg:






  a) | Laddning vid konstant effekt under t’1. |
| --- | --- | --- |

5.5.9

Förfarande för avbruten laddning

Den avbrutna laddningen utförs med ombordladdaren och består av följande steg:

a)

Laddning vid konstant effekt under t’1.

| b) | Laddning vid maximal ström under 30 minuter. Under denna fas är ombordladdaren blockerad vid maximal strömstyrka. |
| --- | --- |

b)

Laddning vid maximal ström under 30 minuter. Under denna fas är ombordladdaren blockerad vid maximal strömstyrka.

| 5.5.10 | Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningens avslutning. |
| --- | --- |

5.5.10

Vätgasanalysatorn ska nollställas och dess mätområde fastställas omedelbart före provningens avslutning.

| 5.5.11 | Avslutningen av provningsperioden inträffar t’1 + 30 minuter efter början av den inledande provtagningen såsom anges i punkt 5.8.8. Den tid som förflutit registreras. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2f, Tf och Pf för provningen vid den avbrutna laddningen erhålls för beräkning i punkt 6. |
| --- | --- |

5.5.11

Avslutningen av provningsperioden inträffar t’1 + 30 minuter efter början av den inledande provtagningen såsom anges i punkt 5.8.8. Den tid som förflutit registreras. Vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck mäts så att de ursprungliga värdena CH2f, Tf och Pf för provningen vid den avbrutna laddningen erhålls för beräkning i punkt 6.

6.   BERÄKNING

De vätgasutsläppsprovningar som beskrivs i punkt 5 möjliggör beräkning av vätgasutsläpp vid normal och avbruten laddning. Vätgasutsläppen från var och en av dessa faser beräknas med användning av ursprungliga och slutliga vätgaskoncentrationer, temperaturer och lufttryck i kammaren jämte kammarens nettovolym.

Nedanstående formel används:

Formula

där

| MH2 | = | vätgasmassa, i gram |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | uppmätt vätgaskoncentration i kammaren, i ppm volym |
| V | = | kammarens nettovolym i kubikmeter (m3) med avdrag för fordonets volym med fönster och bagageutrymme öppna. Om fordonets volym inte blivit bestämd subtraheras 1,42 m3. |
| Vout | = | Kompensationsvolym i m3, vid provningens temperatur och lufttryck |
| T | = | kammarens omgivningstemperatur, i K |
| P | = | kammarens absoluta lufttryck, i kPa |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

vätgasmassa, i gram

CH2

=

uppmätt vätgaskoncentration i kammaren, i ppm volym

V

=

kammarens nettovolym i kubikmeter (m3) med avdrag för fordonets volym med fönster och bagageutrymme öppna. Om fordonets volym inte blivit bestämd subtraheras 1,42 m3.

Vout

=

Kompensationsvolym i m3, vid provningens temperatur och lufttryck

T

=

kammarens omgivningstemperatur, i K

P

=

kammarens absoluta lufttryck, i kPa

k

=

2,42

| där | : | i är den ursprungliga avläsningen
  f är den slutliga avläsningen |
| --- | --- | --- |

där

:

i är den ursprungliga avläsningen

f är den slutliga avläsningen

6.2   Provningsresultat

Vätgasutsläppens massa för fordonet är:

| MN | = | vätgasutsläppens massa för provning med normal laddning, i gram |
| --- | --- | --- |
| MD | = | vätgasutsläppens massa för provning med avbruten laddning, i gram |

MN

=

vätgasutsläppens massa för provning med normal laddning, i gram

MD

=

vätgasutsläppens massa för provning med avbruten laddning, i gram

Tillägg 1

KALIBRERING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV VÄTGASUTSLÄPP

1.   KALIBRERINGSFREKVENS OCH METODER

All utrustning ska kalibreras innan den tas i bruk och därefter så ofta som behövs och i alla händelser under månaden före typgodkännandeprovningen. De kalibreringsmetoder som ska användas är beskrivna i detta tillägg.

2.   KALIBRERING AV KAMMAREN

| 2.1 | Inledande bestämning av kammarens inre volym |
| --- | --- |

2.1

Inledande bestämning av kammarens inre volym

| 2.1.1 | Innan kammaren tas i bruk ska dess inre volym bestämmas enligt följande. Kammarens inre mått mäts noggrant med beaktande av alla ojämnheter såsom stödstag. Kammarens inre volym bestäms genom dessa mätningar.
  Kammaren ska låsas till en fast volym när den hålls vid en omgivningstemperatur av 293 K. Denna nominella volym ska vara repeterbar inom ±0,5 % av det angivna värdet. |
| --- | --- |

2.1.1

Innan kammaren tas i bruk ska dess inre volym bestämmas enligt följande. Kammarens inre mått mäts noggrant med beaktande av alla ojämnheter såsom stödstag. Kammarens inre volym bestäms genom dessa mätningar.

Kammaren ska låsas till en fast volym när den hålls vid en omgivningstemperatur av 293 K. Denna nominella volym ska vara repeterbar inom ±0,5 % av det angivna värdet.

| 2.1.2 | Den inre nettovolymen bestäms genom att 1,42 m3 subtraheras från kammarens inre volym. Som ett alternativ kan provningsfordonets volym med bagageutrymme och fönster öppna användas i stället för 1,42 m3. |
| --- | --- |

2.1.2

Den inre nettovolymen bestäms genom att 1,42 m3 subtraheras från kammarens inre volym. Som ett alternativ kan provningsfordonets volym med bagageutrymme och fönster öppna användas i stället för 1,42 m3.

| 2.1.3 | Kammaren ska kontrolleras enligt punkt 2.3. Om vätgasmassan inte inom ± 2 % överensstämmer med den införda massan krävs en korrigeringsåtgärd. |
| --- | --- |

2.1.3

Kammaren ska kontrolleras enligt punkt 2.3. Om vätgasmassan inte inom ± 2 % överensstämmer med den införda massan krävs en korrigeringsåtgärd.

| 2.2 | Bestämning av kammarens bakgrundsutsläpp
  Genom denna åtgärd fastställs att kammaren inte innehåller något material som utsläpper betydande mängder vätgas. Kontrollen ska utföras då kammaren tas i drift, efter varje åtgärd i kammaren som kan påverka bakgrundsutsläppen och med en frekvens av minst en gång per år. |
| --- | --- |

2.2

Bestämning av kammarens bakgrundsutsläpp

Genom denna åtgärd fastställs att kammaren inte innehåller något material som utsläpper betydande mängder vätgas. Kontrollen ska utföras då kammaren tas i drift, efter varje åtgärd i kammaren som kan påverka bakgrundsutsläppen och med en frekvens av minst en gång per år.

| 2.2.1 | Kammare med varierbar volym kan användas antingen i låst eller olåst skick såsom beskrivs i punkt 2.1.1. Omgivningstemperaturen ska under hela den fyratimmarsperiod som omnämns nedan hållas vid 293 ± 2 K. |
| --- | --- |

2.2.1

Kammare med varierbar volym kan användas antingen i låst eller olåst skick såsom beskrivs i punkt 2.1.1. Omgivningstemperaturen ska under hela den fyratimmarsperiod som omnämns nedan hållas vid 293 ± 2 K.

| 2.2.2 | Kammaren får förseglas och blandarfläkten köras under en period av upp till tolv timmar innan bakgrundsprovtagningsperioden om fyra timmar inleds. |
| --- | --- |

2.2.2

Kammaren får förseglas och blandarfläkten köras under en period av upp till tolv timmar innan bakgrundsprovtagningsperioden om fyra timmar inleds.

| 2.2.3 | Analysatorn ska (vid behov) kalibreras, därefter nollställas och dess mätområde fastställas. |
| --- | --- |

2.2.3

Analysatorn ska (vid behov) kalibreras, därefter nollställas och dess mätområde fastställas.

| 2.2.4 | Kammaren ska vädras tills ett stabilt vätgasvärde erhålls och blandarfläkten sättas igång om så inte redan skett. |
| --- | --- |

2.2.4

Kammaren ska vädras tills ett stabilt vätgasvärde erhålls och blandarfläkten sättas igång om så inte redan skett.

| 2.2.5 | Kammaren förseglas därefter och bakgrundsvätgasens koncentration, temperatur och lufttryck mäts. Dessa är de ursprungliga värden CH2i, Ti och Pi som används vid beräkningen av bakgrunden i kammaren. |
| --- | --- |

2.2.5

Kammaren förseglas därefter och bakgrundsvätgasens koncentration, temperatur och lufttryck mäts. Dessa är de ursprungliga värden CH2i, Ti och Pi som används vid beräkningen av bakgrunden i kammaren.

| 2.2.6 | Kammaren får stå ostörd under en tid av fyra timmar med blandarfläkten igång. |
| --- | --- |

2.2.6

Kammaren får stå ostörd under en tid av fyra timmar med blandarfläkten igång.

| 2.2.7 | Vid slutet av denna tid används samma analysator för att mäta vätgaskoncentrationen i kammaren. Temperatur och lufttryck mäts också. Dessa utgör de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf. |
| --- | --- |

2.2.7

Vid slutet av denna tid används samma analysator för att mäta vätgaskoncentrationen i kammaren. Temperatur och lufttryck mäts också. Dessa utgör de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf.

| 2.2.8 | Förändringen av vätgasens massa i kammaren ska beräknas under tiden för provningen i enlighet med punkt 2.4 och får inte överskrida 0,5 g. |
| --- | --- |

2.2.8

Förändringen av vätgasens massa i kammaren ska beräknas under tiden för provningen i enlighet med punkt 2.4 och får inte överskrida 0,5 g.

| 2.3 | Kalibrering och vätgasretentionsprovning av kammaren
  Genom kalibreringen och vätgasretentionsprovningen av kammaren kontrolleras den beräknade volymen (punkt 2.1) och mäts också eventuell läckagehastighet. Läckagehastigheten i kammaren ska fastställas när kammaren tas i bruk, efter alla åtgärder i kammaren som kan påverka kammarens skick och därefter minst en gång i månaden. Om sex på varandra följande månatliga retentionskontroller framgångsrikt fullbordas utan korrigerande åtgärder kan kammarens läckagehastighet därefter fastställas kvartalsvis så länge inga korrigerande åtgärder krävs. |
| --- | --- |

2.3

Kalibrering och vätgasretentionsprovning av kammaren

Genom kalibreringen och vätgasretentionsprovningen av kammaren kontrolleras den beräknade volymen (punkt 2.1) och mäts också eventuell läckagehastighet. Läckagehastigheten i kammaren ska fastställas när kammaren tas i bruk, efter alla åtgärder i kammaren som kan påverka kammarens skick och därefter minst en gång i månaden. Om sex på varandra följande månatliga retentionskontroller framgångsrikt fullbordas utan korrigerande åtgärder kan kammarens läckagehastighet därefter fastställas kvartalsvis så länge inga korrigerande åtgärder krävs.

| 2.3.1 | Kammaren ska vädras tills en stabil vätgaskoncentration nåtts. Blandarfläkten sätts igång om så inte redan skett. Vätgasanalysatorn kalibreras, nollställs därefter, om så krävs, och mätområdet fastställs. |
| --- | --- |

2.3.1

Kammaren ska vädras tills en stabil vätgaskoncentration nåtts. Blandarfläkten sätts igång om så inte redan skett. Vätgasanalysatorn kalibreras, nollställs därefter, om så krävs, och mätområdet fastställs.

| 2.3.2 | Kammaren ska låsas vid det nominella volymläget. |
| --- | --- |

2.3.2

Kammaren ska låsas vid det nominella volymläget.

| 2.3.3 | Systemet för kontroll av omgivningstemperatur sätts därefter igång (om så inte redan skett) och inställs för en inledande temperatur av 293 K. |
| --- | --- |

2.3.3

Systemet för kontroll av omgivningstemperatur sätts därefter igång (om så inte redan skett) och inställs för en inledande temperatur av 293 K.

| 2.3.4 | När kammarens temperatur stabiliseras vid 293 ± 2 K förseglas kammaren och bakgrundskoncentration, temperatur och lufttryck mäts. Dessa är de ursprungliga värden CH2i, Ti och Pi som används vid kammarens kalibrering. |
| --- | --- |

2.3.4

När kammarens temperatur stabiliseras vid 293 ± 2 K förseglas kammaren och bakgrundskoncentration, temperatur och lufttryck mäts. Dessa är de ursprungliga värden CH2i, Ti och Pi som används vid kammarens kalibrering.

| 2.3.5 | Kammaren ska frigöras från den nominella volymen. |
| --- | --- |

2.3.5

Kammaren ska frigöras från den nominella volymen.

| 2.3.6 | En mängd av ca 100 g vätgas införs i kammaren. Denna vätgasmassa ska mätas med en noggrannhet av ± 2 % av det uppmätta värdet. |
| --- | --- |

2.3.6

En mängd av ca 100 g vätgas införs i kammaren. Denna vätgasmassa ska mätas med en noggrannhet av ± 2 % av det uppmätta värdet.

| 2.3.7 | Innehållet i kammaren ska tillåtas bli blandat under fem minuter och därefter mäts vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck. Dessa är de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf för kalibreringen av kammaren såväl som utgångsvärdena CH2i, Ti och Pi för retentionskontrollen. |
| --- | --- |

2.3.7

Innehållet i kammaren ska tillåtas bli blandat under fem minuter och därefter mäts vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck. Dessa är de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf för kalibreringen av kammaren såväl som utgångsvärdena CH2i, Ti och Pi för retentionskontrollen.

| 2.3.8 | Med utgångspunkt i avläsningarna i punkterna 2.3.4 och 2.3.7 och formeln i punkt 2.4 beräknas vätgasmassan i kammaren. Denna ska ligga inom ± 2 % av den vätgasmassa som mäts i punkt 2.3.6. |
| --- | --- |

2.3.8

Med utgångspunkt i avläsningarna i punkterna 2.3.4 och 2.3.7 och formeln i punkt 2.4 beräknas vätgasmassan i kammaren. Denna ska ligga inom ± 2 % av den vätgasmassa som mäts i punkt 2.3.6.

| 2.3.9 | Kammarens innehåll ska tillåtas bli blandat under minst tio timmar. Vid periodens avslutning mäts och registreras slutlig vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck. Dessa är de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf för retentionskontrollen. |
| --- | --- |

2.3.9

Kammarens innehåll ska tillåtas bli blandat under minst tio timmar. Vid periodens avslutning mäts och registreras slutlig vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck. Dessa är de slutliga värdena CH2f, Tf och Pf för retentionskontrollen.

| 2.3.10 | Med användning av formeln i punkt 2.4 beräknas därefter vätgasmassan ur avläsningarna i punkterna 2.3.7 och 2.3.9. Denna massa får inte avvika med mer än 5 % från den vätgasmassa som anges i punkt 2.3.8. |
| --- | --- |

2.3.10

Med användning av formeln i punkt 2.4 beräknas därefter vätgasmassan ur avläsningarna i punkterna 2.3.7 och 2.3.9. Denna massa får inte avvika med mer än 5 % från den vätgasmassa som anges i punkt 2.3.8.

| 2.4 | Beräkning
  Beräkningen av vätgasmassans nettoförändring i kammaren används för att bestämma kammarens kolvätebakgrund och läckagehastighet. Inledande och slutliga avläsningar av vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck används i följande formel för att beräkna massförändringen.



  där







  MH2 | = | vätgasmassa, i gram |
| --- | --- | --- | --- |
| CH2 | = | uppmätt vätgaskoncentration i kammaren, i ppm volym |
| V | = | kammarvolym i kubikmeter (m3) såsom den mäts i punkt 2.1.1 |
| Vout | = | kompensationsvolym i m3, vid provningens temperatur och luftryck |
| T | = | kammarens omgivningstemperatur, i K |
| P | = | kammarens absoluta lufttryck, i kPa |
| k | = | 2,42 |

2.4

Beräkning

Beräkningen av vätgasmassans nettoförändring i kammaren används för att bestämma kammarens kolvätebakgrund och läckagehastighet. Inledande och slutliga avläsningar av vätgaskoncentration, temperatur och lufttryck används i följande formel för att beräkna massförändringen.

Formula

där

MH2

=

vätgasmassa, i gram

CH2

=

uppmätt vätgaskoncentration i kammaren, i ppm volym

V

=

kammarvolym i kubikmeter (m3) såsom den mäts i punkt 2.1.1

Vout

=

kompensationsvolym i m3, vid provningens temperatur och luftryck

T

=

kammarens omgivningstemperatur, i K

P

=

kammarens absoluta lufttryck, i kPa

k

=

2,42

| där | : | i är den ursprungliga avläsningen
  f är den slutliga avläsningen |
| --- | --- | --- |

där

:

i är den ursprungliga avläsningen

f är den slutliga avläsningen

3.   KALIBRERING AV VÄTGASANALYSATORN

Analysatorn bör kalibreras med användning av vätgas i luft och renad syntetisk luft. Se punkt 4.8.2 i bilaga 7.

Vart och ett av de normalt använda driftområdena kalibreras med följande förfarande.

| 3.1 | En kalibreringskurva upprättas med minst fem kalibreringspunkter som är så jämnt fördelade som möjligt över driftområdet. Den nominella koncentrationen hos den kalibreringsgas som har den högsta koncentrationen ska minst motsvara 80 % av fullt skalutslag. |
| --- | --- |

3.1

En kalibreringskurva upprättas med minst fem kalibreringspunkter som är så jämnt fördelade som möjligt över driftområdet. Den nominella koncentrationen hos den kalibreringsgas som har den högsta koncentrationen ska minst motsvara 80 % av fullt skalutslag.

| 3.2 | Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadratmetoden. Om graden hos det resulterande polynomet är större än 3 ska antalet kalibreringspunkter minst motsvara polynomgraden plus 2. |
| --- | --- |

3.2

Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadratmetoden. Om graden hos det resulterande polynomet är större än 3 ska antalet kalibreringspunkter minst motsvara polynomgraden plus 2.

| 3.3 | Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringsgas. |
| --- | --- |

3.3

Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringsgas.

| 3.4 | Med användning av koefficienterna från det polynom som härletts enligt punkt 3.2 ska en tabell upprättas över analysatoravläsningarna i förhållande till verkliga koncentrationer i steg som inte överstiger 1 % av fullt skalutslag. Detta ska utföras för varje kalibrerat analysatorområde.
  Denna tabell ska också innehålla andra relevanta uppgifter såsom:
  Kalibreringsdatum
  Mätområdes- och nollpunktsavläsningar för potentiometrar (i förekommande fall)
  Nominell skala
  Referensuppgifter för varje kalibreringsgas som använts
  Verkligt och angivet värde för varje kalibreringsgas som använts samt skillnaden i procent
  Analysatorns kalibreringstryck |
| --- | --- |

3.4

Med användning av koefficienterna från det polynom som härletts enligt punkt 3.2 ska en tabell upprättas över analysatoravläsningarna i förhållande till verkliga koncentrationer i steg som inte överstiger 1 % av fullt skalutslag. Detta ska utföras för varje kalibrerat analysatorområde.

Denna tabell ska också innehålla andra relevanta uppgifter såsom:

Kalibreringsdatum

Mätområdes- och nollpunktsavläsningar för potentiometrar (i förekommande fall)

Nominell skala

Referensuppgifter för varje kalibreringsgas som använts

Verkligt och angivet värde för varje kalibreringsgas som använts samt skillnaden i procent

Analysatorns kalibreringstryck

| 3.5 | Alternativa metoder (t.ex. dator, elektroniskt styrd mätområdesväxlare) kan användas om det för den tekniska tjänsten kan visas att dessa metoder ger likvärdig noggrannhet. |
| --- | --- |

3.5

Alternativa metoder (t.ex. dator, elektroniskt styrd mätområdesväxlare) kan användas om det för den tekniska tjänsten kan visas att dessa metoder ger likvärdig noggrannhet.

Tillägg 2

FORDONSFAMILJENS VÄSENTLIGA EGENSKAPER

1.   PARAMETRAR SOM DEFINIERAR FAMILJEN MED AVSEENDE PÅ VÄTGASUTSLÄPP

Familjen kan definieras genom grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara gemensamma för fordon inom familjen. I några fall kan det förekomma att parametrarna påverkar varandra. Dessa effekter ska också beaktas för att säkerställa att endast fordon med liknande egenskaper för vätgasutsläpp ingår i familjen.

| 2. | Av detta skäl är dessa fordonstyper vars parametrar beskrivs nedan identiska och anses passa in i samma familj med avseende på vätgasutsläpp.
  Drivbatteri:






  — | Batteriets handelsbeteckning eller varumärke |
| --- | --- | --- |

2.

Av detta skäl är dessa fordonstyper vars parametrar beskrivs nedan identiska och anses passa in i samma familj med avseende på vätgasutsläpp.

Drivbatteri:

—

Batteriets handelsbeteckning eller varumärke

| — | Angivande av alla de slag av elektrokemiska par som används |
| --- | --- |

—

Angivande av alla de slag av elektrokemiska par som används

| — | Antal battericeller |
| --- | --- |

—

Antal battericeller

| — | Antal batterienheter |
| --- | --- |

—

Antal batterienheter

| — | Batteriets märkspänning (V) |
| --- | --- |

—

Batteriets märkspänning (V)

| — | Batteriets energiinnehåll (kWh) |
| --- | --- |

—

Batteriets energiinnehåll (kWh)

| — | Gaskombinationshastighet (i %) |
| --- | --- |

—

Gaskombinationshastighet (i %)

| — | Ventilationstyp(er) för batterienhet(er) eller batterisats |
| --- | --- |

—

Ventilationstyp(er) för batterienhet(er) eller batterisats

| — | Typ av kylsystem (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Typ av kylsystem (i förekommande fall)

Ombordladdare:

| — | De olika laddardelarnas fabrikat och typ |
| --- | --- |

—

De olika laddardelarnas fabrikat och typ

| — | Nominell uteffekt (kW) |
| --- | --- |

—

Nominell uteffekt (kW)

| — | Högsta laddningsspänning (V) |
| --- | --- |

—

Högsta laddningsspänning (V)

| — | Högsta laddningsströmstyrka (A) |
| --- | --- |

—

Högsta laddningsströmstyrka (A)

| — | Styrenhetens fabrikat och typ (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Styrenhetens fabrikat och typ (i förekommande fall)

| — | Diagram över drift, kontrollorgan och säkerhet |
| --- | --- |

—

Diagram över drift, kontrollorgan och säkerhet

| — | Laddningsperiodernas egenskaper |
| --- | --- |

—

Laddningsperiodernas egenskaper

---

14.2.2009

| 14.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 45/s3

---

NOT TILL LÄSARENEU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---