# Europos Sąjungos L 346/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 346 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. gruodžio 23d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 346

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. gruodžio 23d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/948/EB |
| | * | 2008 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas dėl Vokietijos priemonių DHL ir Leipcigo-Halės oro uosto naudai C 48/06 (ex N 227/06) (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3512)
   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/949/EB |
| | * | 2008 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas, kuriuo priimama daugiametė Bendrijos programa pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo | 37 |
| | | GAIRĖS |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2008/950/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 11 d. Europos centrinio banko gairės dėl duomenų apie eurą rinkimo ir Grynųjų pinigų informacinės sistemos 2 veikimo (ECB/2008/8) | 89 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

SPRENDIMAI

Komisija

2008/948/EB

*

2008 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas dėl Vokietijos priemonių DHL ir Leipcigo-Halės oro uosto naudai C 48/06 (ex N 227/06) (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3512)
   (
  1
  )

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3512)

1

1

2008/949/EB

*

2008 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas, kuriuo priimama daugiametė Bendrijos programa pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo

37

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

2008/950/EB

*

2008 m. rugsėjo 11 d. Europos centrinio banko gairės dėl duomenų apie eurą rinkimo ir Grynųjų pinigų informacinės sistemos 2 veikimo (ECB/2008/8)

(ECB/2008/8)

89

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 23.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 346/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. liepos 23 d.

dėl Vokietijos priemonių DHL ir Leipcigo-Halės oro uosto naudai

C 48/06 (ex N 227/06)

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3512)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/948/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies 1 pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. balandžio 5 d. Vokietija pranešė apie teisės aktus, kuriais Leipcigo–Halės oro uoste įkuriamas DHL koncerno Europos logistikos centras (LEJ). 2006 m. balandžio 27 d. Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Vokietija pateikė 2006 m. liepos 24 dieną. 2006 m. liepos 26 d. ir rugpjūčio 21 d. įvyko posėdžiai, kuriuose dalyvavo Komisijos tarnybos, oro uosto bendrovė, DHL ir Vokietijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. balandžio 5 d. Vokietija pranešė apie teisės aktus, kuriais Leipcigo–Halės oro uoste įkuriamas DHL koncerno Europos logistikos centras (LEJ). 2006 m. balandžio 27 d. Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Vokietija pateikė 2006 m. liepos 24 dieną. 2006 m. liepos 26 d. ir rugpjūčio 21 d. įvyko posėdžiai, kuriuose dalyvavo Komisijos tarnybos, oro uosto bendrovė, DHL ir Vokietijos valdžios institucijos.

| (2) | 2006 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie sprendimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėti procedūrą dėl priemonių, apie kurias buvo pranešta. 2006 m. gruodžio 12 d. Vokietija paprašė pratęsti terminą atsakymui pateikti. Komisija šį prašymą patenkino. Vokietija savo nuomonę pateikė 2007 m. vasario 23 d. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie sprendimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėti procedūrą dėl priemonių, apie kurias buvo pranešta. 2006 m. gruodžio 12 d. Vokietija paprašė pratęsti terminą atsakymui pateikti. Komisija šį prašymą patenkino. Vokietija savo nuomonę pateikė 2007 m. vasario 23 d.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį po sprendimo paskelbimo pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį po sprendimo paskelbimo pateikti savo pastabas.

| (4) | Suinteresuotosios šalys atsiuntė Komisijai savo pastabas. 2007 m. gegužės 16 d. raštu ji persiuntė šias pastabas Vokietijai. Vokietijai buvo suteikta galimybė per mėnesį pateikti savo pastabas. Vokietijos pastabos Komisijai atsiųstos 2007 m. birželio 13 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Suinteresuotosios šalys atsiuntė Komisijai savo pastabas. 2007 m. gegužės 16 d. raštu ji persiuntė šias pastabas Vokietijai. Vokietijai buvo suteikta galimybė per mėnesį pateikti savo pastabas. Vokietijos pastabos Komisijai atsiųstos 2007 m. birželio 13 d. raštu.

| (5) | Vokietijos prašymu 2007 m. birželio 18 d. ir rugsėjo 25 d. buvo surengti posėdžiai. Po šių posėdžių Komisijai 2007 m. spalio 19 d. ir gruodžio 18 d. pateikta reikalaujama papildoma informacija. |
| --- | --- |

(5)

Vokietijos prašymu 2007 m. birželio 18 d. ir rugsėjo 25 d. buvo surengti posėdžiai. Po šių posėdžių Komisijai 2007 m. spalio 19 d. ir gruodžio 18 d. pateikta reikalaujama papildoma informacija.

| (6) | Kitą papildomą informaciją Vokietija Komisijai pateikė 2007 m. gruodžio 7 d., 2008 m. kovo 17 d. ir 2008 m. balandžio 9 d. raštais. |
| --- | --- |

(6)

Kitą papildomą informaciją Vokietija Komisijai pateikė 2007 m. gruodžio 7 d., 2008 m. kovo 17 d. ir 2008 m. balandžio 9 d. raštais.

2.   IŠSAMUS FAKTINIŲ APLINKYBIŲ APRAŠYMAS

2.1.   Suinteresuotosios šalys

2.1.1.   Bendrovė „Flughafen Leipzig/Halle GmbH“

| (7) | Bendrovė „Flughafen Leipzig/Halle GmbH“ (toliau — Leipcigo oro uostas) yra pavaldžioji bendrovės „Mitteldeutsche Flughafen AG“ (toliau — MFAG) bendrovė. MFAG valdo 94 % Leipcigo oro uosto akcijų. Kiti akcininkai yra Saksonijos federacinė žemė, Deličo ir Leipcigo rajonai bei Škoidico miestas. MFAG akcininkai yra Saksonijos federacinė žemė (73 % akcijų), Saksonijos–Anhalto federacinė žemė (14 % akcijų), Dresdeno miestas (6 % akcijų), Halės miestas (5 % akcijų) ir Leipcigo miestas (2 % akcijų). MFAG neturi privačių akcininkų. |
| --- | --- |

(7)

Bendrovė „Flughafen Leipzig/Halle GmbH“ (toliau — Leipcigo oro uostas) yra pavaldžioji bendrovės „Mitteldeutsche Flughafen AG“ (toliau — MFAG) bendrovė. MFAG valdo 94 % Leipcigo oro uosto akcijų. Kiti akcininkai yra Saksonijos federacinė žemė, Deličo ir Leipcigo rajonai bei Škoidico miestas. MFAG akcininkai yra Saksonijos federacinė žemė (73 % akcijų), Saksonijos–Anhalto federacinė žemė (14 % akcijų), Dresdeno miestas (6 % akcijų), Halės miestas (5 % akcijų) ir Leipcigo miestas (2 % akcijų). MFAG neturi privačių akcininkų.

2.1.2.   DHL

| (8) | DHL bendrovės („Deutsche Post AG“ priklausanti įmonė) 2005 m. pasaulinė apyvarta sudarė 18,2 mlrd. EUR, todėl ji laikoma pirmaujančia skubių siuntų gabenimo paslaugų bendrove. Jos Europos oro krovinių logistikos centras iki 2008 m. kovo mėn. buvo Briuselio oro uoste (BRU). Kilus problemoms dėl reguliavimo institucijų išduodamų naktinių skrydžių leidimų, DHL derėjosi su keliais oro uostais dėl naujos vietos savo oro krovinių logistikos centrui. Geriausias sąlygas pasiūlė Leipcigo, Briuselio ir Prancūzijos Vatri oro uostai (XCR). DHL galiausiai nusprendė Europos oro krovinių logistikos centrą iki 2008 m. perkelti į Leipcigą. |
| --- | --- |

(8)

DHL bendrovės („Deutsche Post AG“ priklausanti įmonė) 2005 m. pasaulinė apyvarta sudarė 18,2 mlrd. EUR, todėl ji laikoma pirmaujančia skubių siuntų gabenimo paslaugų bendrove. Jos Europos oro krovinių logistikos centras iki 2008 m. kovo mėn. buvo Briuselio oro uoste (BRU). Kilus problemoms dėl reguliavimo institucijų išduodamų naktinių skrydžių leidimų, DHL derėjosi su keliais oro uostais dėl naujos vietos savo oro krovinių logistikos centrui. Geriausias sąlygas pasiūlė Leipcigo, Briuselio ir Prancūzijos Vatri oro uostai (XCR). DHL galiausiai nusprendė Europos oro krovinių logistikos centrą iki 2008 m. perkelti į Leipcigą.

| (9) | Pažymėtina, kad jau buvo priimtas sprendimas dėl pagalbos, skirtos DHL investicijai (N 608/2003). DHL investicijai Leipcigo oro uoste Komisija, vadovaudamasi 1998 m. Daugiasektorinės regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa (3), 2004 m. balandžio 20 d. pritarė 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui. Priėmus šį sprendimą, Saksonijos federacinė žemė suteikė DHL 70,8 mln. EUR vertės pagalbą. Be to, 2007 m. liepos 2 d. Komisija iš dalies teigiamame, iš dalies neigiamame sprendime leido teikti apie 1,58 mln. EUR vertės pagalbą mokymui, kurią Saksonijos federacinė žemė ir Saksonijos–Anhalto federacinė žemė teikia DHL veiklai Leipcigo oro uoste vykdyti (4). |
| --- | --- |

(9)

Pažymėtina, kad jau buvo priimtas sprendimas dėl pagalbos, skirtos DHL investicijai (N 608/2003). DHL investicijai Leipcigo oro uoste Komisija, vadovaudamasi 1998 m. Daugiasektorinės regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa (3), 2004 m. balandžio 20 d. pritarė 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui. Priėmus šį sprendimą, Saksonijos federacinė žemė suteikė DHL 70,8 mln. EUR vertės pagalbą. Be to, 2007 m. liepos 2 d. Komisija iš dalies teigiamame, iš dalies neigiamame sprendime leido teikti apie 1,58 mln. EUR vertės pagalbą mokymui, kurią Saksonijos federacinė žemė ir Saksonijos–Anhalto federacinė žemė teikia DHL veiklai Leipcigo oro uoste vykdyti (4).

2.2.   Ištirtos priemonės

| (10) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą buvo ištirtos šios trys priemonės:






  a) | apie 350 mln. EUR kapitalo įnašas į Leipcigo oro uostą pietinio kilimo ir tūpimo tako tiesimui (toliau — pietinis takas) finansuoti, |
| --- | --- | --- |

(10)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą buvo ištirtos šios trys priemonės:

a)

apie 350 mln. EUR kapitalo įnašas į Leipcigo oro uostą pietinio kilimo ir tūpimo tako tiesimui (toliau — pietinis takas) finansuoti,

| b) | Leipcigo oro uosto, jo pagrindinės bendrovės MFAG ir DHL bendrasis susitarimas, pagal kurį oro uostas įpareigojamas įrengti naują pietinį taką ir visą [...] (5) metų laikotarpį vykdyti kitus įsipareigojimus, kaip antai nuolat užtikrinti skrydžius pietiniu taku 24 valandas per parą ir 7 dienas per savaitę (toliau — „24/7“ režimas), |
| --- | --- |

b)

Leipcigo oro uosto, jo pagrindinės bendrovės MFAG ir DHL bendrasis susitarimas, pagal kurį oro uostas įpareigojamas įrengti naują pietinį taką ir visą [...] (5) metų laikotarpį vykdyti kitus įsipareigojimus, kaip antai nuolat užtikrinti skrydžius pietiniu taku 24 valandas per parą ir 7 dienas per savaitę (toliau — „24/7“ režimas),

| c) | Saksonijos federacinės žemės išduotas garantinis raštas, skirtas Leipcigo oro uostui ir DHL, kuriuo garantuojama, kad Saksonijos federacinė žemė atlygins nuostolius iki [...] EUR, jei DHL nebegalės naudotis oro uostu (pvz., reguliavimo institucijoms uždraudus naktinius skrydžius) kaip buvo planuota. |
| --- | --- |

c)

Saksonijos federacinės žemės išduotas garantinis raštas, skirtas Leipcigo oro uostui ir DHL, kuriuo garantuojama, kad Saksonijos federacinė žemė atlygins nuostolius iki [...] EUR, jei DHL nebegalės naudotis oro uostu (pvz., reguliavimo institucijoms uždraudus naktinius skrydžius) kaip buvo planuota.

2.2.1.   Kapitalo įnašas

| (11) | Remiantis Komisijos turima informacija, planuojama investicija į naująjį pietinį taką bus finansuojama kapitalo įnašu ir akcininkų suteiktu ilgalaikiu kreditu. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis Komisijos turima informacija, planuojama investicija į naująjį pietinį taką bus finansuojama kapitalo įnašu ir akcininkų suteiktu ilgalaikiu kreditu.

| (12) | Pradėdama oficialią tyrimo procedūrą, Komisija apskaičiavo, kad naujojo pietinio tako tiesimas bus finansuojamas apie 350 mln. EUR valstybės kapitalo įnašu. |
| --- | --- |

(12)

Pradėdama oficialią tyrimo procedūrą, Komisija apskaičiavo, kad naujojo pietinio tako tiesimas bus finansuojamas apie 350 mln. EUR valstybės kapitalo įnašu.

2.2.2.   Bendrasis susitarimas

| (13) | Vokietijos nuomone, bendrasis susitarimas nėra valstybės pagalba DHL, nes valdžios institucijos veikė vadovaudamosi rinkos ekonomikos investuotojo principu. Bendrajame susitarime nustatytos sąlygos, kuriomis Leipcigo oro uostas ir MFAG garantuoja, kad bus pradėta naujojo logistikos centro statyba ir eksploatavimas ir kad vėliau eksploatavimas bus tęsiamas. Be to, į bendrąjį susitarimą įtraukiami papildomi susitarimai dėl eksploatavimo sąlygų, oro uosto mokesčių ir žemės sklypų nuomos. |
| --- | --- |

(13)

Vokietijos nuomone, bendrasis susitarimas nėra valstybės pagalba DHL, nes valdžios institucijos veikė vadovaudamosi rinkos ekonomikos investuotojo principu. Bendrajame susitarime nustatytos sąlygos, kuriomis Leipcigo oro uostas ir MFAG garantuoja, kad bus pradėta naujojo logistikos centro statyba ir eksploatavimas ir kad vėliau eksploatavimas bus tęsiamas. Be to, į bendrąjį susitarimą įtraukiami papildomi susitarimai dėl eksploatavimo sąlygų, oro uosto mokesčių ir žemės sklypų nuomos.

2.2.2.1.   Oro uosto „24/7“ režimo garantija

| (14) | Pagal 2005 m. rugsėjo 21 d. pasirašytą bendrąjį susitarimą Leipcigo oro uostas ir MFAG turi įvykdyti šias sąlygas:






  a) | prieš 2007 m. spalio 1 d. pradedant eksploatuoti naująjį logistikos centrą Leipcigo oro uostas turi užbaigti tiesti pietinį taką ir užtikrinti, kad oro uosto veikla bus vykdoma „24/7“ režimu. Jei Leipcigo oro uostas negali įvykdyti šios sąlygos prieš pradedant eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas ir MFAG įpareigojami atlyginti nuostolius iki [...] EUR (bendrojo susitarimo 5 skyrius), |
| --- | --- | --- |

(14)

Pagal 2005 m. rugsėjo 21 d. pasirašytą bendrąjį susitarimą Leipcigo oro uostas ir MFAG turi įvykdyti šias sąlygas:

a)

prieš 2007 m. spalio 1 d. pradedant eksploatuoti naująjį logistikos centrą Leipcigo oro uostas turi užbaigti tiesti pietinį taką ir užtikrinti, kad oro uosto veikla bus vykdoma „24/7“ režimu. Jei Leipcigo oro uostas negali įvykdyti šios sąlygos prieš pradedant eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas ir MFAG įpareigojami atlyginti nuostolius iki [...] EUR (bendrojo susitarimo 5 skyrius),

| b) | Pradėjus eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas privalo toliau užtikrinti oro uosto veiklą „24/7“ režimu ir skirti tam pakankamai pajėgumų, kad būtų užtikrinta eksploatavimo sąlygose sutarta DHL veikla per ateinančius [...] metus. Jei Leipcigo oro uostas negali įvykdyti šių sąlygų pradėjus eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas ir MFAG įpareigojami atlyginti visą DHL patirtą žalą ir nuostolius. Jei DHL veikla labai ribojama, ji taip pat gali nutraukti susitarimą ir reikalauti atlyginti nuostolius už visas tiesiogines bei netiesiogines išlaidas, susidariusias persikeliant į kitą oro uostą (bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriai). Todėl Leipcigo oro uostas ir MFAG yra besąlygiškai įpareigojami atlyginti DHL patirtą žalą ir nuostolius, neatsižvelgiant į tai, ar juos sukėlė aplinkybės, kurioms Leipcigo oro uostas gali daryti poveikį. Jei DHL dėl reguliavimo institucijų draudimo vykdyti naktinius skrydžius turėtų persikelti į kitą oro uostą, remiantis Vokietijos skaičiavimais, Leipcigo oro uostas galėtų būti įpareigotas DHL sumokėti iki [...] EUR. |
| --- | --- |

b)

Pradėjus eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas privalo toliau užtikrinti oro uosto veiklą „24/7“ režimu ir skirti tam pakankamai pajėgumų, kad būtų užtikrinta eksploatavimo sąlygose sutarta DHL veikla per ateinančius [...] metus. Jei Leipcigo oro uostas negali įvykdyti šių sąlygų pradėjus eksploatuoti naująjį logistikos centrą, Leipcigo oro uostas ir MFAG įpareigojami atlyginti visą DHL patirtą žalą ir nuostolius. Jei DHL veikla labai ribojama, ji taip pat gali nutraukti susitarimą ir reikalauti atlyginti nuostolius už visas tiesiogines bei netiesiogines išlaidas, susidariusias persikeliant į kitą oro uostą (bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriai). Todėl Leipcigo oro uostas ir MFAG yra besąlygiškai įpareigojami atlyginti DHL patirtą žalą ir nuostolius, neatsižvelgiant į tai, ar juos sukėlė aplinkybės, kurioms Leipcigo oro uostas gali daryti poveikį. Jei DHL dėl reguliavimo institucijų draudimo vykdyti naktinius skrydžius turėtų persikelti į kitą oro uostą, remiantis Vokietijos skaičiavimais, Leipcigo oro uostas galėtų būti įpareigotas DHL sumokėti iki [...] EUR.

2.2.2.2.   Oro uosto mokesčių reglamentavimas

| (15) | Pagrindinis pajamų šaltinis naujojo pietinio tako tiesimui finansuoti bus oro uosto mokesčiai. Preliminariais skaičiavimais DHL 2008 m., t. y. pirmaisiais metais, kai naujasis logistikos centras bus nuolat eksploatuojamas, sumokės apie [...] EUR oro uosto mokesčių. Dėl oro uosto mokesčių susitarta atskiroje sutartyje, kuri pridedama prie bendrojo susitarimo. |
| --- | --- |

(15)

Pagrindinis pajamų šaltinis naujojo pietinio tako tiesimui finansuoti bus oro uosto mokesčiai. Preliminariais skaičiavimais DHL 2008 m., t. y. pirmaisiais metais, kai naujasis logistikos centras bus nuolat eksploatuojamas, sumokės apie [...] EUR oro uosto mokesčių. Dėl oro uosto mokesčių susitarta atskiroje sutartyje, kuri pridedama prie bendrojo susitarimo.

| (16) | Visi oro vežėjai (t. y. DHL ir visi kiti oro vežėjai) turi teisę reikalauti tokio paties tūpimo mokesčio. Tūpimo mokesčio dydis mažėja augant bendram transporto srautui Leipcigo oro uoste. Vadinasi, oro vežėjas, atliekantis nedaug skrydžių, moka tokį patį tūpimo mokestį kaip ir DHL, kuri, ko gero, dažniausiai naudosis oro uostu. |
| --- | --- |

(16)

Visi oro vežėjai (t. y. DHL ir visi kiti oro vežėjai) turi teisę reikalauti tokio paties tūpimo mokesčio. Tūpimo mokesčio dydis mažėja augant bendram transporto srautui Leipcigo oro uoste. Vadinasi, oro vežėjas, atliekantis nedaug skrydžių, moka tokį patį tūpimo mokestį kaip ir DHL, kuri, ko gero, dažniausiai naudosis oro uostu.

2.2.2.3.   Nuomos sutartys

| (17) | Dėl tam tikrų oro uosto pastatų Leipcigo oro uostas sudarė dvi nuomos sutartis su bendrove „Deutsche Post Immobilien GmbH“ (toliau — DPI) ir sutartį dėl užstatymo teisės su bendrove „Deutsche Post Grundstücksvermietungsgesellschaft beta mbH & Co. Objekt Leipzig KG“ (toliau — DPBS). Minėtos įmonės priklauso koncernų grupei „Deutsche Post World Net“. Jos nuomoja nekilnojamąjį turtą bendrovei DHL sudarydamos atskiras sutartis. |
| --- | --- |

(17)

Dėl tam tikrų oro uosto pastatų Leipcigo oro uostas sudarė dvi nuomos sutartis su bendrove „Deutsche Post Immobilien GmbH“ (toliau — DPI) ir sutartį dėl užstatymo teisės su bendrove „Deutsche Post Grundstücksvermietungsgesellschaft beta mbH & Co. Objekt Leipzig KG“ (toliau — DPBS). Minėtos įmonės priklauso koncernų grupei „Deutsche Post World Net“. Jos nuomoja nekilnojamąjį turtą bendrovei DHL sudarydamos atskiras sutartis.

| (18) | Leipcigo oro uostas įsipareigoja pastatyti oro uosto peroną, kuriuo naudosis tik DHL. Numatomos statybos darbų išlaidos sudaro apie [...] EUR. Leipcigo oro uostas oro uosto peroną išnuomoja bendrovei DPI šiomis sąlygomis:






  a) | DPI moka palūkanas už žemės sklypo įsigijimo ir statybų išlaidas bei metinę [...] % statybų išlaidų amortizaciją. |
| --- | --- | --- |

(18)

Leipcigo oro uostas įsipareigoja pastatyti oro uosto peroną, kuriuo naudosis tik DHL. Numatomos statybos darbų išlaidos sudaro apie [...] EUR. Leipcigo oro uostas oro uosto peroną išnuomoja bendrovei DPI šiomis sąlygomis:

a)

DPI moka palūkanas už žemės sklypo įsigijimo ir statybų išlaidas bei metinę [...] % statybų išlaidų amortizaciją.

| b) | Leipcigo oro uostas įsipareigoja paimti kreditą, kuriuo finansuos oro uosto perono statybą. Todėl Leipcigo oro uostas privalo gauti finansavimo pasiūlymus iš trijų bankų, įskaitant „Postbank“ (taip pat priklausantį koncernų grupei „Deutsche Post World Net“), ir pasirinkti palankiausią pasiūlymą. |
| --- | --- |

b)

Leipcigo oro uostas įsipareigoja paimti kreditą, kuriuo finansuos oro uosto perono statybą. Todėl Leipcigo oro uostas privalo gauti finansavimo pasiūlymus iš trijų bankų, įskaitant „Postbank“ (taip pat priklausantį koncernų grupei „Deutsche Post World Net“), ir pasirinkti palankiausią pasiūlymą.

| c) | Sutartis sudaroma [...] metams. DPI gali nutraukti sutartį po [...] metų, nenurodydama priežasties arba jei DHL nutraukia bendrąjį susitarimą. Jei sutartis nutraukiama per pirmuosius [...] metus, DPI įsipareigoja sumokėti nuomos palūkanas už [...] metus, išskaičiuodama jau sumokėtą nuomos mokestį. |
| --- | --- |

c)

Sutartis sudaroma [...] metams. DPI gali nutraukti sutartį po [...] metų, nenurodydama priežasties arba jei DHL nutraukia bendrąjį susitarimą. Jei sutartis nutraukiama per pirmuosius [...] metus, DPI įsipareigoja sumokėti nuomos palūkanas už [...] metus, išskaičiuodama jau sumokėtą nuomos mokestį.

| (19) | Antroji nuomos sutartis sudaryta dėl papildomų antžeminio aptarnavimo zonų, kurias Leipcigo oro uostas DPI nuomoja tomis pačiomis sąlygomis, kurios numatytos minėtoje nuomos sutartyje. Numatomos statybos darbų išlaidos sudaro apie [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Antroji nuomos sutartis sudaryta dėl papildomų antžeminio aptarnavimo zonų, kurias Leipcigo oro uostas DPI nuomoja tomis pačiomis sąlygomis, kurios numatytos minėtoje nuomos sutartyje. Numatomos statybos darbų išlaidos sudaro apie [...] EUR.

| (20) | Sudaryta sutartis dėl žemės sklypo, kuriame DHL statys savo pastatus, užstatymo teisės. Leipcigo oro uostas suteikia DPI užstatymo teisę šiomis sąlygomis:






  a) | DPI moka [...] EUR už [...] m2 atlygį už užstatymą, t. y. apie [...] EUR už 1 m2. |
| --- | --- | --- |

(20)

Sudaryta sutartis dėl žemės sklypo, kuriame DHL statys savo pastatus, užstatymo teisės. Leipcigo oro uostas suteikia DPI užstatymo teisę šiomis sąlygomis:

a)

DPI moka [...] EUR už [...] m2 atlygį už užstatymą, t. y. apie [...] EUR už 1 m2.

| b) | iki [...] atlygis už užstatymą fiksuotas; paskui jis [...] % pritaikomas prie vartotojų kainų indekso pokyčių. |
| --- | --- |

b)

iki [...] atlygis už užstatymą fiksuotas; paskui jis [...] % pritaikomas prie vartotojų kainų indekso pokyčių.

| (21) | Tiek nuomos sutartyje dėl oro uosto perono, tiek sutartyje dėl užstatymo teisės sutartyje yra numatytas opcionas DHL nuomotis iki [...] papildomų žemės sklypų. Šis opcionas suteikiamas iki [...] [...]. Paskui DHL turi mokėti už opcioną [...] EUR už m2. Opciono kaina padidėja iki [...]. |
| --- | --- |

(21)

Tiek nuomos sutartyje dėl oro uosto perono, tiek sutartyje dėl užstatymo teisės sutartyje yra numatytas opcionas DHL nuomotis iki [...] papildomų žemės sklypų. Šis opcionas suteikiamas iki [...] [...]. Paskui DHL turi mokėti už opcioną [...] EUR už m2. Opciono kaina padidėja iki [...].

| (22) | Abiejose sutartyse numatoma sąlyga, pagal kurią žemės sklypai (neatsižvelgiant į tai, ar DHL pasinaudoja savo opcionu) negali būti išnuomoti DHL konkurentams. Aiškiai nurodomi konkurentai yra [...] ir [...]. |
| --- | --- |

(22)

Abiejose sutartyse numatoma sąlyga, pagal kurią žemės sklypai (neatsižvelgiant į tai, ar DHL pasinaudoja savo opcionu) negali būti išnuomoti DHL konkurentams. Aiškiai nurodomi konkurentai yra [...] ir [...].

2.2.3.   Garantinis raštas

| (23) | Garantiniu raštu garantuojamas, kol galioja bendrasis susitarimas, Leipcigo oro uosto finansinis gyvybingumas, o Saksonijos federacinė žemė įsipareigoja atlyginti nuostolius iki [...] EUR, jei DHL nebegalėtų naudotis oro uostu taip, kaip buvo planavusi. Kitaip nei bendrajame susitarime, kuriame Leipcigo oro uostas ir MFAG suteikia DHL neribotą garantiją, pagal garantinį raštą DHL gali reikalauti iš Saksonijos federacinės žemės atlyginti tik nuostolius, neviršijančius [...] EUR. Reikalavimai atlyginti nuostolius, viršijantys [...] EUR sumą, gali būti pateikti tik Leipcigo oro uostui ir MFAG. Kol Komisija nepritarė, garantinis raštas dar neįsigaliojo. |
| --- | --- |

(23)

Garantiniu raštu garantuojamas, kol galioja bendrasis susitarimas, Leipcigo oro uosto finansinis gyvybingumas, o Saksonijos federacinė žemė įsipareigoja atlyginti nuostolius iki [...] EUR, jei DHL nebegalėtų naudotis oro uostu taip, kaip buvo planavusi. Kitaip nei bendrajame susitarime, kuriame Leipcigo oro uostas ir MFAG suteikia DHL neribotą garantiją, pagal garantinį raštą DHL gali reikalauti iš Saksonijos federacinės žemės atlyginti tik nuostolius, neviršijančius [...] EUR. Reikalavimai atlyginti nuostolius, viršijantys [...] EUR sumą, gali būti pateikti tik Leipcigo oro uostui ir MFAG. Kol Komisija nepritarė, garantinis raštas dar neįsigaliojo.

2.3.   Pirmasis Komisijos atliktas tyrimas

2.3.1.   Valstybės pagalba

2.3.1.1.   Kapitalo įnašas

| (24) | Dėl naujojo pietinio tako tiesimo išlaidų Komisija iš pradžių manė, kad Leipcigo oro uostas, investuodamas į naująjį pietinį taką, gaus pakankamai pajamų, kad (bent) padengtų didėjančias išlaidas ir pakankamai kompensuotų fiksuotas jau esančių infrastruktūros įrenginių sąnaudas. Tačiau, remdamasi Vokietijos pateiktu verslo planu, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad numatomomis padidėjusiomis pajamomis iš eksploatuojamo naujojo pietinio tako negali būti padengtos padidėjusios išlaidos, todėl atitinkama investicija yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(24)

Dėl naujojo pietinio tako tiesimo išlaidų Komisija iš pradžių manė, kad Leipcigo oro uostas, investuodamas į naująjį pietinį taką, gaus pakankamai pajamų, kad (bent) padengtų didėjančias išlaidas ir pakankamai kompensuotų fiksuotas jau esančių infrastruktūros įrenginių sąnaudas. Tačiau, remdamasi Vokietijos pateiktu verslo planu, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad numatomomis padidėjusiomis pajamomis iš eksploatuojamo naujojo pietinio tako negali būti padengtos padidėjusios išlaidos, todėl atitinkama investicija yra valstybės pagalba.

2.3.1.2.   Bendrasis susitarimas

| (25) | Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad DHL būtų suteikta valstybės pagalba, jei Leipcigo oro uostas būtų pasiūlęs palankesnes sutarties sąlygas negu privati įmonė. Privatus oro uosto valdytojas būtų tikėjęsis investicija į naująjį pietinį taką gauti pakankamai pajamų, kad (bent) padengtų didėjančias išlaidas, pakankamai kompensuotų esančių infrastruktūros įrenginių fiksuotas sąnaudas ir pasiūlytų, atsižvelgiant į bendrajame susitarime prisiimtą riziką, tinkamą atlygį už įneštą kapitalą. |
| --- | --- |

(25)

Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad DHL būtų suteikta valstybės pagalba, jei Leipcigo oro uostas būtų pasiūlęs palankesnes sutarties sąlygas negu privati įmonė. Privatus oro uosto valdytojas būtų tikėjęsis investicija į naująjį pietinį taką gauti pakankamai pajamų, kad (bent) padengtų didėjančias išlaidas, pakankamai kompensuotų esančių infrastruktūros įrenginių fiksuotas sąnaudas ir pasiūlytų, atsižvelgiant į bendrajame susitarime prisiimtą riziką, tinkamą atlygį už įneštą kapitalą.

| (26) | Sprendime pradėti procedūrą teigiama, kad numatytas pajamų iš eksploatuojamo naujojo pietinio tako padidėjimas net nepadengtų augančių išlaidų, todėl 2006 m. susidarytų grynųjų pinigų srautų nuostoliai, siekiantys apie [...] EUR (žr. sprendimo pradėti procedūrą 70 punktą). Todėl Leipcigo oro uostas negalėtų finansuoti bendrajame susitarime prisiimtos rizikos savo pajamomis. |
| --- | --- |

(26)

Sprendime pradėti procedūrą teigiama, kad numatytas pajamų iš eksploatuojamo naujojo pietinio tako padidėjimas net nepadengtų augančių išlaidų, todėl 2006 m. susidarytų grynųjų pinigų srautų nuostoliai, siekiantys apie [...] EUR (žr. sprendimo pradėti procedūrą 70 punktą). Todėl Leipcigo oro uostas negalėtų finansuoti bendrajame susitarime prisiimtos rizikos savo pajamomis.

| (27) | Todėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos rimtos abejonės, ar privati įmonė:






  a) | būtų pritarusi oro uosto rinkliavoms ir nuomos sutartims, kurių nepakanka net didėjančioms pietinio tako išlaidoms padengti; |
| --- | --- | --- |

(27)

Todėl sprendime pradėti procedūrą išreikštos rimtos abejonės, ar privati įmonė:

a)

būtų pritarusi oro uosto rinkliavoms ir nuomos sutartims, kurių nepakanka net didėjančioms pietinio tako išlaidoms padengti;

| b) | bendruoju susitarimu būtų prisiėmusi įsipareigojimus, kurie dar labiau mažina numatomą oro uosto veiklos rentabilumą; |
| --- | --- |

b)

bendruoju susitarimu būtų prisiėmusi įsipareigojimus, kurie dar labiau mažina numatomą oro uosto veiklos rentabilumą;

| c) | būtų sudariusi nuomos sutartis, kurios, atrodo, neatitinka vietos rinkos sąlygų ir pagal kurias apribojamos verslo galimybes. |
| --- | --- |

c)

būtų sudariusi nuomos sutartis, kurios, atrodo, neatitinka vietos rinkos sąlygų ir pagal kurias apribojamos verslo galimybes.

2.2.1.3.   Garantinis raštas

| (28) | Dėl garantinio rašto Komisijos sprendime pradėti procedūrą konstatuota, kad nebuvo įvykdytos Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (6) (toliau — pranešimas dėl garantijų), kuriame nustatoma, kokiomis sąlygomis teikiama garantija nėra valstybės pagalba, sąlygų. Šiame pranešime taip pat reikalaujama, kad garantiją iš esmės būtų galima gauti finansinėse rinkose rinkos sąlygomis ir be valstybės įsikišimo, o už garantiją būtų mokama rinkos kaina. Šis principas galioja ir pagal naująjį 2008 m. Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (7), kuris įsigaliojo 2008 m. birželio 20 d. ir į kurį buvo perkeltos tos sąlygos. |
| --- | --- |

(28)

Dėl garantinio rašto Komisijos sprendime pradėti procedūrą konstatuota, kad nebuvo įvykdytos Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (6) (toliau — pranešimas dėl garantijų), kuriame nustatoma, kokiomis sąlygomis teikiama garantija nėra valstybės pagalba, sąlygų. Šiame pranešime taip pat reikalaujama, kad garantiją iš esmės būtų galima gauti finansinėse rinkose rinkos sąlygomis ir be valstybės įsikišimo, o už garantiją būtų mokama rinkos kaina. Šis principas galioja ir pagal naująjį 2008 m. Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (7), kuris įsigaliojo 2008 m. birželio 20 d. ir į kurį buvo perkeltos tos sąlygos.

| (29) | Šioje byloje nėra įvykdyta nė viena iš šių sąlygų. Remiantis Vokietijos duomenimis, Leipcigo oro uostas nesėkmingai stengėsi įtikinti privačias finansų įstaigas padengti jo garantiniu raštu prisiimtą riziką (8). Ir nei DHL, nei oro uostas neprivalo už Saksonijos federacinės žemės prisiimtą riziką mokėti rinkos ar kitokią kainą. |
| --- | --- |

(29)

Šioje byloje nėra įvykdyta nė viena iš šių sąlygų. Remiantis Vokietijos duomenimis, Leipcigo oro uostas nesėkmingai stengėsi įtikinti privačias finansų įstaigas padengti jo garantiniu raštu prisiimtą riziką (8). Ir nei DHL, nei oro uostas neprivalo už Saksonijos federacinės žemės prisiimtą riziką mokėti rinkos ar kitokią kainą.

2.3.2.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

2.3.2.1.   Kapitalo įnašo suderinamumas su bendrąja rinka

| (30) | Iš pradžių Komisija nustatė, kad Saksonijos federacinės žemės investicija į naujojo pietinio tako tiesimą suteikiant Leipcigo oro uostui kapitalą yra valstybės pagalba. Šios pagalbos suderinamumą reikia ištirti atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį ir Komisijos praktiką, kuri apibendrinta Komisijos komunikate — Bendrijos gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (9) (toliau — 2005 m. gairės). |
| --- | --- |

(30)

Iš pradžių Komisija nustatė, kad Saksonijos federacinės žemės investicija į naujojo pietinio tako tiesimą suteikiant Leipcigo oro uostui kapitalą yra valstybės pagalba. Šios pagalbos suderinamumą reikia ištirti atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį ir Komisijos praktiką, kuri apibendrinta Komisijos komunikate — Bendrijos gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (9) (toliau — 2005 m. gairės).

2.3.2.2.   Pagalbos bendrovei DHL suderinamumas su bendrąja rinka

| (31) | Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad jau buvo priimtas sprendimas dėl pagalbos DHL investicijai į jos naują Europos logistikos centrą Leipcigo oro uoste (N 608/03). Dėl šios investicijos Komisija pritarė 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui pagal 1998 m. Daugiasektorinės regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programą, todėl Saksonijos federacinė žemė DHL suteikė 70,8 mln. EUR pagalbą. |
| --- | --- |

(31)

Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad jau buvo priimtas sprendimas dėl pagalbos DHL investicijai į jos naują Europos logistikos centrą Leipcigo oro uoste (N 608/03). Dėl šios investicijos Komisija pritarė 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui pagal 1998 m. Daugiasektorinės regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programą, todėl Saksonijos federacinė žemė DHL suteikė 70,8 mln. EUR pagalbą.

| (32) | Kadangi Komisija jau pritarė DHL investicijos 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui, visa kita pagalba (kuri DHL gali būti suteikta pagal garantinį raštą arba bendrąjį susitarimą) laikoma nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(32)

Kadangi Komisija jau pritarė DHL investicijos 28 % didžiausiam regioninės pagalbos intensyvumui, visa kita pagalba (kuri DHL gali būti suteikta pagal garantinį raštą arba bendrąjį susitarimą) laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.

3.   VOKIETIJOS PASTABOS

3.1.   Pagalba oro uosto infrastruktūros plėtrai

3.1.1.   Bendro pobūdžio informacija apie Leipcigo oro uosto plėtrą

| (33) | Vokietija pranešė, kad Leipcigo oro uostas iš pradžių buvo statomas kaip karinis oro uostas su kilimo ir tūpimo taku vietoje dabartinio šiaurinio tako. 1960 m. buvo nutiestas antrasis kilimo ir tūpimo takas — pietinis takas, kuris kartu su šiauriniu taku sudarė „V“ formos figūrą. Ši „V“ formos takų sistema buvo patvirtinta remiantis VDR karinės oro erdvės struktūros planavimu. Abiejų takų kryptis neatitiko nei ekologinių, nei meteorologinių reikalavimų. Ji neužtikrino palankių sąlygų orlaiviams kilti ir tūpti, o tūpimo ir kilimo oro koridoriai driekėsi per tankiai gyvenamas teritorijas Leipcigo šiaurėje ir Halės pietuose. |
| --- | --- |

(33)

Vokietija pranešė, kad Leipcigo oro uostas iš pradžių buvo statomas kaip karinis oro uostas su kilimo ir tūpimo taku vietoje dabartinio šiaurinio tako. 1960 m. buvo nutiestas antrasis kilimo ir tūpimo takas — pietinis takas, kuris kartu su šiauriniu taku sudarė „V“ formos figūrą. Ši „V“ formos takų sistema buvo patvirtinta remiantis VDR karinės oro erdvės struktūros planavimu. Abiejų takų kryptis neatitiko nei ekologinių, nei meteorologinių reikalavimų. Ji neužtikrino palankių sąlygų orlaiviams kilti ir tūpti, o tūpimo ir kilimo oro koridoriai driekėsi per tankiai gyvenamas teritorijas Leipcigo šiaurėje ir Halės pietuose.

| (34) | Apie 1980 m. išryškėjo pirmieji pietinio tako defektai, kurie turėjo neigiamos įtakos oro uosto veiklai. Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, ant tako buvo paklota nauja betono danga. Dešimtojo dešimtmečio pradžioje paaiškėjo, kad šios sanavimo priemonės nepakako — dėl plyšių naujoje, t. y. viršutinėje, dangoje daugelyje vietų smarkiai ištrupėjo dangos kraštai ir atsirado dideli išilginiai poslinkiai abiejuose tako galuose. Dėl šios priežasties tako paviršius susiraukšlėjo ir ėmė kelti didelį pavojų transporto saugai, todėl prireikė neproporcingai didelių priežiūros išlaidų. |
| --- | --- |

(34)

Apie 1980 m. išryškėjo pirmieji pietinio tako defektai, kurie turėjo neigiamos įtakos oro uosto veiklai. Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, ant tako buvo paklota nauja betono danga. Dešimtojo dešimtmečio pradžioje paaiškėjo, kad šios sanavimo priemonės nepakako — dėl plyšių naujoje, t. y. viršutinėje, dangoje daugelyje vietų smarkiai ištrupėjo dangos kraštai ir atsirado dideli išilginiai poslinkiai abiejuose tako galuose. Dėl šios priežasties tako paviršius susiraukšlėjo ir ėmė kelti didelį pavojų transporto saugai, todėl prireikė neproporcingai didelių priežiūros išlaidų.

| (35) | Po Vokietijos susivienijimo buvo parengtas generalinis Leipcigo oro uosto pertvarkymo į civilinį oro uostą planas, kuris buvo pagrįstas nuostata, kad reikia sukurti dviejų takų sistemą. 1994 m., bendradarbiaujant VFR transporto ministerijai, Saksonijos federacinei žemei ir Saksonijos–Anhalto federacinei žemei, buvo sudarytas ekspertų komitetas, kuris turėjo prižiūrėti, kaip kuriama oro uosto infrastruktūra. Komitetas visų pirma sprendė klausimą, ar esamas pietinis takas turi būti atnaujintas prieš tiesiant naują šiaurinį taką. |
| --- | --- |

(35)

Po Vokietijos susivienijimo buvo parengtas generalinis Leipcigo oro uosto pertvarkymo į civilinį oro uostą planas, kuris buvo pagrįstas nuostata, kad reikia sukurti dviejų takų sistemą. 1994 m., bendradarbiaujant VFR transporto ministerijai, Saksonijos federacinei žemei ir Saksonijos–Anhalto federacinei žemei, buvo sudarytas ekspertų komitetas, kuris turėjo prižiūrėti, kaip kuriama oro uosto infrastruktūra. Komitetas visų pirma sprendė klausimą, ar esamas pietinis takas turi būti atnaujintas prieš tiesiant naują šiaurinį taką.

| (36) | 1997 m. buvo priimtas sprendimas kurti lygiagrečių takų sistemą. Iš karto žengtas pirmasis žingsnis — nuspręsta tiesti naują šiaurinį taką. Šiame etape buvo imtasi priemonių, kad oro uostas būtų parengtas dviejų takų eksploatacijai; pvz., riedėjimo takai buvo suderinti tarpusavyje ir pritaikyti prie šiaurinio tako aukščio. Paskutinis ilgalaikės oro uosto plėtros programos etapas — naujojo pietinio tako tiesimo detaliojo plano rengimas — pradėtas 2002 m. Pietinis takas turėjo būti atnaujintas ir pasuktas 20° kampu. |
| --- | --- |

(36)

1997 m. buvo priimtas sprendimas kurti lygiagrečių takų sistemą. Iš karto žengtas pirmasis žingsnis — nuspręsta tiesti naują šiaurinį taką. Šiame etape buvo imtasi priemonių, kad oro uostas būtų parengtas dviejų takų eksploatacijai; pvz., riedėjimo takai buvo suderinti tarpusavyje ir pritaikyti prie šiaurinio tako aukščio. Paskutinis ilgalaikės oro uosto plėtros programos etapas — naujojo pietinio tako tiesimo detaliojo plano rengimas — pradėtas 2002 m. Pietinis takas turėjo būti atnaujintas ir pasuktas 20° kampu.

| (37) | 2004 m. lapkričio 4 d. priimtas sprendimas patvirtinti pietinio tako atnaujinimo planą. Sprendimas priimtas po ilgo, formalaus ir sudėtingo planavimo. Tuo metu jau buvo įgyvendinamos parengiamosios priemonės takui tiesti, pvz., atliekami archeologiniai žvalgymai, tiesiamos trasos ir įsigyjami papildomi žemės sklypai. |
| --- | --- |

(37)

2004 m. lapkričio 4 d. priimtas sprendimas patvirtinti pietinio tako atnaujinimo planą. Sprendimas priimtas po ilgo, formalaus ir sudėtingo planavimo. Tuo metu jau buvo įgyvendinamos parengiamosios priemonės takui tiesti, pvz., atliekami archeologiniai žvalgymai, tiesiamos trasos ir įsigyjami papildomi žemės sklypai.

| (38) | Oro uosto plėtra suderinta su 2003 m. gruodžio mėn. Saksonijos federacinės žemės vystymo planu, kuriame kilimo ir tūpimo takų sistemos optimizavimas nurodytas kaip svarbus tikslas. Ypač turi būti suderinti pietinio tako ilgis ir padėtis bei krovinių tvarkymo įrenginiai. |
| --- | --- |

(38)

Oro uosto plėtra suderinta su 2003 m. gruodžio mėn. Saksonijos federacinės žemės vystymo planu, kuriame kilimo ir tūpimo takų sistemos optimizavimas nurodytas kaip svarbus tikslas. Ypač turi būti suderinti pietinio tako ilgis ir padėtis bei krovinių tvarkymo įrenginiai.

| (39) | Vokietija teigia, jog iki šio sprendimo priėmimo vis labiau aiškėjo, kad garsios krovinių vežimo oro transportu sektoriaus įmonės Leipcigo–Halės oro uostą vertino kaip patrauklų veiklai plėtoti; naujasis pietinis takas būtų buvęs nutiestas ir tuomet, jei DHL savo Europos logistikos centro nebūtų perkėlusi į Leipcigą. Be to, tai, kad bendrasis DHL ir Leipcigo oro uosto susitarimas buvo sudarytas tik 2005 m. rugsėjo 21 d., įrodo, kad sprendimas nutiesti naują pietinį taką buvo priimtas neatsižvelgiant į DHL planus. |
| --- | --- |

(39)

Vokietija teigia, jog iki šio sprendimo priėmimo vis labiau aiškėjo, kad garsios krovinių vežimo oro transportu sektoriaus įmonės Leipcigo–Halės oro uostą vertino kaip patrauklų veiklai plėtoti; naujasis pietinis takas būtų buvęs nutiestas ir tuomet, jei DHL savo Europos logistikos centro nebūtų perkėlusi į Leipcigą. Be to, tai, kad bendrasis DHL ir Leipcigo oro uosto susitarimas buvo sudarytas tik 2005 m. rugsėjo 21 d., įrodo, kad sprendimas nutiesti naują pietinį taką buvo priimtas neatsižvelgiant į DHL planus.

3.1.2.   Pagalba

| (40) | Vokietija prieštarauja Komisijos teiginiui, kad valstybės pagalbai taikomos taisyklės galioja ir regioninių oro uostų infrastruktūros įrenginių eksploatavimui, ir jų statybai. Investicija į infrastruktūrą yra ne ekonominė veikla, o regioninės ir ekonominės politikos priemonė. Dėl to oro uostai nėra „įmonės“, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Tai svarbu visų pirma regioniniams oro uostams, kuriems būtų sunku pritraukti tiek keleivių, kad oro uosto veikla būtų plėtojama pelningai. |
| --- | --- |

(40)

Vokietija prieštarauja Komisijos teiginiui, kad valstybės pagalbai taikomos taisyklės galioja ir regioninių oro uostų infrastruktūros įrenginių eksploatavimui, ir jų statybai. Investicija į infrastruktūrą yra ne ekonominė veikla, o regioninės ir ekonominės politikos priemonė. Dėl to oro uostai nėra „įmonės“, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Tai svarbu visų pirma regioniniams oro uostams, kuriems būtų sunku pritraukti tiek keleivių, kad oro uosto veikla būtų plėtojama pelningai.

| (41) | Vokietija taip pat prieštarauja Komisijai dėl sprendimo Aéroports de Paris
   (10) išaiškinimo ir pateikia tris argumentus: pirma, Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimas neturėtų būti traktuojamas taip, tarsi EB sutarties 87 straipsnis turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į EB sutarties 82 straipsnį. Antra, sprendimas buvo susijęs (priešingai nei Leipcigo–Halės atveju) ne su viešo naudojimo infrastruktūros įrenginių statyba, o su oro uosto valdymu. Ir trečia, sprendime buvo kalbama apie didelį tarptautinį oro uostą, kurio ekonominė padėtis iš esmės skiriasi nuo regioninio oro uosto padėties. Visuotinai žinoma, kad finansuojant regioninių oro uostų infrastruktūrą privatus finansavimas nesudaro realios alternatyvos valstybiniam finansavimui. |
| --- | --- |

(41)

Vokietija taip pat prieštarauja Komisijai dėl sprendimo Aéroports de Paris
   (10) išaiškinimo ir pateikia tris argumentus: pirma, Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimas neturėtų būti traktuojamas taip, tarsi EB sutarties 87 straipsnis turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į EB sutarties 82 straipsnį. Antra, sprendimas buvo susijęs (priešingai nei Leipcigo–Halės atveju) ne su viešo naudojimo infrastruktūros įrenginių statyba, o su oro uosto valdymu. Ir trečia, sprendime buvo kalbama apie didelį tarptautinį oro uostą, kurio ekonominė padėtis iš esmės skiriasi nuo regioninio oro uosto padėties. Visuotinai žinoma, kad finansuojant regioninių oro uostų infrastruktūrą privatus finansavimas nesudaro realios alternatyvos valstybiniam finansavimui.

| (42) | Vokietija teigia, kad pietinio tako tiesimo negalima vertinti vadovaujantis 2005 m. gairėmis, pagal kurias oro uostų valdytojai turi laikytis valstybės pagalbos teikimo taisyklių, o reikia tikrinti pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo ir Europos ekonominės erdvės susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje Komisijos gaires (11) (toliau — 1994 m. gairės), kuriose teigiama: „(pvz., oro uostų ...) infrastruktūros kūrimo ir plėtros įgyvendinimas yra bendroji ekonominės politikos priemonė, kurios pagal Sutartyje numatytas valstybės pagalbos taisykles Komisija negali kontroliuoti.“ Vokietija tvirtina, kad 2005 m. gairių taikymas šioje byloje prieštarauja draudimui taikyti teisės aktą atgaline data, o 2005 m. gairių 85 punkte patvirtinama, kad šios gairės gali būti taikomos tik nuo jų paskelbimo ES oficialiajame leidinyje dienos (2005 m. gruodžio 9 d.). Kadangi sprendimas dėl infrastruktūros finansavimo buvo priimtas iki šios datos, turėtų būti taikomos senosios gairės. |
| --- | --- |

(42)

Vokietija teigia, kad pietinio tako tiesimo negalima vertinti vadovaujantis 2005 m. gairėmis, pagal kurias oro uostų valdytojai turi laikytis valstybės pagalbos teikimo taisyklių, o reikia tikrinti pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo ir Europos ekonominės erdvės susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje Komisijos gaires (11) (toliau — 1994 m. gairės), kuriose teigiama: „(pvz., oro uostų ...) infrastruktūros kūrimo ir plėtros įgyvendinimas yra bendroji ekonominės politikos priemonė, kurios pagal Sutartyje numatytas valstybės pagalbos taisykles Komisija negali kontroliuoti.“ Vokietija tvirtina, kad 2005 m. gairių taikymas šioje byloje prieštarauja draudimui taikyti teisės aktą atgaline data, o 2005 m. gairių 85 punkte patvirtinama, kad šios gairės gali būti taikomos tik nuo jų paskelbimo ES oficialiajame leidinyje dienos (2005 m. gruodžio 9 d.). Kadangi sprendimas dėl infrastruktūros finansavimo buvo priimtas iki šios datos, turėtų būti taikomos senosios gairės.

| (43) | Be to, neigiamas Komisijos sprendimas pažeidžia teisėtų lūkesčių principą. Apdairus oro uosto valdytojas nebūtų galėjęs tikėtis, kad regioninių oro uostų infrastruktūros valstybinis finansavimas bus tikrinamas remiantis valstybės pagalbos teikimo taisyklėmis. Toks tikrinimas pirmą kartą buvo atliktas Komisijos 2005 m. sprendimuose dėl Vokietijos regioninių oro uostų ir Antverpeno oro uosto
   (12), kurie buvo priimti jau po sprendimo tiesti naująjį pietinį taką Leipcigo oro uoste. |
| --- | --- |

(43)

Be to, neigiamas Komisijos sprendimas pažeidžia teisėtų lūkesčių principą. Apdairus oro uosto valdytojas nebūtų galėjęs tikėtis, kad regioninių oro uostų infrastruktūros valstybinis finansavimas bus tikrinamas remiantis valstybės pagalbos teikimo taisyklėmis. Toks tikrinimas pirmą kartą buvo atliktas Komisijos 2005 m. sprendimuose dėl Vokietijos regioninių oro uostų ir Antverpeno oro uosto
   (12), kurie buvo priimti jau po sprendimo tiesti naująjį pietinį taką Leipcigo oro uoste.

| (44) | Be to, Komisija sprendime dėl Berlyno Šėnefeldo oro uosto
   (13) (C 27/07) pripažino, kad teismo sprendimas Aéroports de Paris susijęs tik su didelio tarptautinio oro uosto veikla. Pati Komisija sprendime Berlyno Šėnefeldo oro uostas aiškiai pažymėjo, kad šis požiūris 2005 m. gairėmis išplečiamas ir taikomas visų rūšių oro uostams. Todėl valstybės pagalbos teisės taikymo srities išplėtimas pagrįstas ne teismų praktika, o politiniu 2005 m. Komisijos sprendimu, kuris dėl šios priežasties negali būti taikomas atgaline data. |
| --- | --- |

(44)

Be to, Komisija sprendime dėl Berlyno Šėnefeldo oro uosto
   (13) (C 27/07) pripažino, kad teismo sprendimas Aéroports de Paris susijęs tik su didelio tarptautinio oro uosto veikla. Pati Komisija sprendime Berlyno Šėnefeldo oro uostas aiškiai pažymėjo, kad šis požiūris 2005 m. gairėmis išplečiamas ir taikomas visų rūšių oro uostams. Todėl valstybės pagalbos teisės taikymo srities išplėtimas pagrįstas ne teismų praktika, o politiniu 2005 m. Komisijos sprendimu, kuris dėl šios priežasties negali būti taikomas atgaline data.

| (45) | Galiausiai Vokietija teigia, jog nėra valstybės pagalbos gavėjo, kai valstybė infrastruktūros įrenginių eksploatavimo kompetenciją perduoda organizacijai, kurios vienintelė paskirtis — valdyti infrastruktūros įrenginius. |
| --- | --- |

(45)

Galiausiai Vokietija teigia, jog nėra valstybės pagalbos gavėjo, kai valstybė infrastruktūros įrenginių eksploatavimo kompetenciją perduoda organizacijai, kurios vienintelė paskirtis — valdyti infrastruktūros įrenginius.

| (46) | Jei Komisijai šie argumentai būtų nepriimtini, Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2005 m. gaires veiklos, už kurią dėl jai suteiktų įgaliojimų paprastai atsakinga valstybė, finansavimui nėra taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Ši nuostata taikoma saugumo, skrydžių valdymo, policijos, muitų, oro transporto ir kt. sritims (žr. 3.1.4 skyrių). |
| --- | --- |

(46)

Jei Komisijai šie argumentai būtų nepriimtini, Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2005 m. gaires veiklos, už kurią dėl jai suteiktų įgaliojimų paprastai atsakinga valstybė, finansavimui nėra taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Ši nuostata taikoma saugumo, skrydžių valdymo, policijos, muitų, oro transporto ir kt. sritims (žr. 3.1.4 skyrių).

| (47) | Remiantis naująja Komisijos valstybės pagalbos politika, oro uosto valdytojas gali būti įmonė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, vadinasi, ir pagalbos gavėjas. Tačiau valdytojas sykiu laikomas ir „infrastruktūros savininku“, kuris bendrovei DHL pagal bendrąjį susitarimą teikia pagalbą. Šie du vaidmenys nėra suderinami tarpusavyje. |
| --- | --- |

(47)

Remiantis naująja Komisijos valstybės pagalbos politika, oro uosto valdytojas gali būti įmonė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, vadinasi, ir pagalbos gavėjas. Tačiau valdytojas sykiu laikomas ir „infrastruktūros savininku“, kuris bendrovei DHL pagal bendrąjį susitarimą teikia pagalbą. Šie du vaidmenys nėra suderinami tarpusavyje.

3.1.3   Rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas

| (48) | Vokietija teigia, kad šiai bylai taikoma 1994 m. gairėse numatyta išimtis, todėl nebūtina jos faktines aplinkybes vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Jei Komisija vis dėlto būtų kitos nuomonės, Vokietija atlieka tyrimą pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nagrinėja tris scenarijus:






  1. | status quo, |
| --- | --- | --- |

(48)

Vokietija teigia, kad šiai bylai taikoma 1994 m. gairėse numatyta išimtis, todėl nebūtina jos faktines aplinkybes vertinti pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Jei Komisija vis dėlto būtų kitos nuomonės, Vokietija atlieka tyrimą pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nagrinėja tris scenarijus:

1.

status quo,

| 2. | plėtra darant prielaidą, kad DHL nepasirinks Leipcigo oro uosto kaip veiklos vykdymo vietos, ir |
| --- | --- |

2.

plėtra darant prielaidą, kad DHL nepasirinks Leipcigo oro uosto kaip veiklos vykdymo vietos, ir

| 3. | plėtra darant prielaidą, kad DHL pasirinks Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą. |
| --- | --- |

3.

plėtra darant prielaidą, kad DHL pasirinks Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą.

| (49) | Atliekant šį tyrimą reikėtų orientuotis į 2005 m. gruodžio 9 d. padėtį, kai įsigaliojo 2005 m. gairės, o ne vadovautis 2004 m. lapkričio 4 d. stebėtojų tarybos sprendimu. Taip pat reikėtų iškelti klausimą, ar privatus investuotojas, atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 9 d. žinotus faktus, būtų toliau tiesęs antrąjį kilimo ir tūpimo taką, ar būtų išlaikęs status quo. |
| --- | --- |

(49)

Atliekant šį tyrimą reikėtų orientuotis į 2005 m. gruodžio 9 d. padėtį, kai įsigaliojo 2005 m. gairės, o ne vadovautis 2004 m. lapkričio 4 d. stebėtojų tarybos sprendimu. Taip pat reikėtų iškelti klausimą, ar privatus investuotojas, atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 9 d. žinotus faktus, būtų toliau tiesęs antrąjį kilimo ir tūpimo taką, ar būtų išlaikęs status quo.

| (50) | 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse pateiktuose Vokietijos apskaičiavimuose remiamasi sprendime pradėti procedūrą Komisijos atliktais skaičiavimais ir diskontuotąja įmonės verte baigiantis apskaitos laikotarpiui (2042 m.). Juose atskiriamos investicijos, padarytos iki 2005 m. gruodžio 9 d. ir po 2005 m. gruodžio 9 d. |
| --- | --- |

(50)

55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse pateiktuose Vokietijos apskaičiavimuose remiamasi sprendime pradėti procedūrą Komisijos atliktais skaičiavimais ir diskontuotąja įmonės verte baigiantis apskaitos laikotarpiui (2042 m.). Juose atskiriamos investicijos, padarytos iki 2005 m. gruodžio 9 d. ir po 2005 m. gruodžio 9 d.

| (51) | Status quo: abu kilimo ir tūpimo takai eksploatuojami lygiagrečiai, todėl oro uosto veikla ribojama: pvz., pietiniam takui taikomas svorio apribojimas iki 30 t, juo gali kilti ir ant jo tūpti ne daugiau kaip 38–42 orlaiviai per valandą (apie 30 000 orlaivių skrydžių per metus) ir yra tik 60 orlaivių stovėjimo aikštelių. |
| --- | --- |

(51)

Status quo: abu kilimo ir tūpimo takai eksploatuojami lygiagrečiai, todėl oro uosto veikla ribojama: pvz., pietiniam takui taikomas svorio apribojimas iki 30 t, juo gali kilti ir ant jo tūpti ne daugiau kaip 38–42 orlaiviai per valandą (apie 30 000 orlaivių skrydžių per metus) ir yra tik 60 orlaivių stovėjimo aikštelių.

| (52) | Plėtra darant prielaidą, kad DHL nepasirinks Leipcigo oro uosto kaip veiklos vykdymo vietos: Vokietijos teigimu, net ir DHL nusprendus nepasirinkti Leipcigo oro uosto, jis būtų turėjęs didinti pajėgumus, kad galėtų susitvarkyti su didėjančiu oro transportu vežamų krovinių srautu ir daugiau naktinių skrydžių, nes tikėtina, kad Frankfurto prie Maino oro uoste bus apriboti naktiniai skrydžiai. Tikimasi, kad į oro uostą 2012 m. bus nukreiptas apie 300 000 t oro transportu gabenamų krovinių srautas. Šis kiekis atitinka ketvirtadalį Frankfurto prie Maino oro uoste oro transportu gabenamų krovinių kiekio, tačiau į jį neįskaičiuoti papildomi kroviniai keleiviniuose orlaiviuose (kuriems netaikomi naktinių skrydžių apribojimai). 2013–2018 m. reikės atsižvelgti į papildomą 100 000 t oro transportu gabenamų krovinių kiekį per metus, nes kituose oro uostuose ims trūkti pajėgumų. Tikimasi, kad nuo 2019 m. krovinių srautas didės 3 % per metus. Tai minimalios prognozės, pagrįstos ProgTransAG
   (14) atliktu tyrimu, kuriame taip pat numatoma, kad skubių siuntų gabenimo rinka kasmet augs nuo 8 % iki 10 %. |
| --- | --- |

(52)

Plėtra darant prielaidą, kad DHL nepasirinks Leipcigo oro uosto kaip veiklos vykdymo vietos: Vokietijos teigimu, net ir DHL nusprendus nepasirinkti Leipcigo oro uosto, jis būtų turėjęs didinti pajėgumus, kad galėtų susitvarkyti su didėjančiu oro transportu vežamų krovinių srautu ir daugiau naktinių skrydžių, nes tikėtina, kad Frankfurto prie Maino oro uoste bus apriboti naktiniai skrydžiai. Tikimasi, kad į oro uostą 2012 m. bus nukreiptas apie 300 000 t oro transportu gabenamų krovinių srautas. Šis kiekis atitinka ketvirtadalį Frankfurto prie Maino oro uoste oro transportu gabenamų krovinių kiekio, tačiau į jį neįskaičiuoti papildomi kroviniai keleiviniuose orlaiviuose (kuriems netaikomi naktinių skrydžių apribojimai). 2013–2018 m. reikės atsižvelgti į papildomą 100 000 t oro transportu gabenamų krovinių kiekį per metus, nes kituose oro uostuose ims trūkti pajėgumų. Tikimasi, kad nuo 2019 m. krovinių srautas didės 3 % per metus. Tai minimalios prognozės, pagrįstos ProgTransAG
   (14) atliktu tyrimu, kuriame taip pat numatoma, kad skubių siuntų gabenimo rinka kasmet augs nuo 8 % iki 10 %.

| (53) | Plėtra darant prielaidą, kad DHL pasirinks Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą: nagrinėjant oro uosto plėtros su DHL scenarijų ypač atsižvelgiama į poveikį, kurį Leipcigo oro uostui nuo 2008 m. darys čia persikėlęs skubių siuntų gabenimo paslaugų operatorius. Šis scenarijus laikytinas minimaliu, nes pagal realistinį vidurinį scenarijų būtų pasiekti kur kas geresni rezultatai. Plėtros scenarijai pirmiausia skiriasi pradiniuose etapuose. Oro uostui pritraukus DHL, apyvarta išaugtų gerokai greičiau. |
| --- | --- |

(53)

Plėtra darant prielaidą, kad DHL pasirinks Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą: nagrinėjant oro uosto plėtros su DHL scenarijų ypač atsižvelgiama į poveikį, kurį Leipcigo oro uostui nuo 2008 m. darys čia persikėlęs skubių siuntų gabenimo paslaugų operatorius. Šis scenarijus laikytinas minimaliu, nes pagal realistinį vidurinį scenarijų būtų pasiekti kur kas geresni rezultatai. Plėtros scenarijai pirmiausia skiriasi pradiniuose etapuose. Oro uostui pritraukus DHL, apyvarta išaugtų gerokai greičiau.

| (54) | Visuose scenarijuose daroma prielaida (neatsižvelgiant į tai, ar oro uoste įsikurs DHL ir dėl to greičiau išaugs apyvarta), kad pietiniam takui tiesti reikės tiek pat kapitalo. Tik „plėtros be DHL“ scenarijuje (atsižvelgiant į pajėgumų poreikį) iki 2012 m. neinvestuojama į oro uosto peronus kroviniams transportuoti. |
| --- | --- |

(54)

Visuose scenarijuose daroma prielaida (neatsižvelgiant į tai, ar oro uoste įsikurs DHL ir dėl to greičiau išaugs apyvarta), kad pietiniam takui tiesti reikės tiek pat kapitalo. Tik „plėtros be DHL“ scenarijuje (atsižvelgiant į pajėgumų poreikį) iki 2012 m. neinvestuojama į oro uosto peronus kroviniams transportuoti.

| (55) | Siekdama palyginti skirtingu laiku atliktus mokėjimus, Vokietija savo skaičiavimuose taikė 6,5 % diskonto koeficientą (nominalus 7 % diskonto koeficientas pakoreguotas atsižvelgiant į infliaciją). Šis diskonto koeficientas apskaičiuotas pagal kapitalo rinkos vertinimo modelį (angl. Capital Asset Pricing Model metodą, toliau — CAPM metodas) ir yra pagrįstas šiomis prielaidomis:






  a) | 2005 m. pabaigoje nerizikingų vyriausybės obligacijų pelnas sudarė 3,75 %; |
| --- | --- | --- |

(55)

Siekdama palyginti skirtingu laiku atliktus mokėjimus, Vokietija savo skaičiavimuose taikė 6,5 % diskonto koeficientą (nominalus 7 % diskonto koeficientas pakoreguotas atsižvelgiant į infliaciją). Šis diskonto koeficientas apskaičiuotas pagal kapitalo rinkos vertinimo modelį (angl. Capital Asset Pricing Model metodą, toliau — CAPM metodas) ir yra pagrįstas šiomis prielaidomis:

a)

2005 m. pabaigoje nerizikingų vyriausybės obligacijų pelnas sudarė 3,75 %;

| b) | remiantis tam tikrais šaltiniais (15), rinkos rizikos premija (už visą rinką atspindinčio portfelio pelno rizikos svyravimą arba kitimą) siekia apie 5 %; |
| --- | --- |

b)

remiantis tam tikrais šaltiniais (15), rinkos rizikos premija (už visą rinką atspindinčio portfelio pelno rizikos svyravimą arba kitimą) siekia apie 5 %;

| c) | ryšys tarp rinkos rizikos ir konkrečios investicijos rizikos žymimas „beta“ („β“). Remdamasi PricewaterhouseCoopers paskelbta ataskaita, Vokietija daro prielaidą, kad regioninių oro uostų beta koeficientas lygus 0,65; |
| --- | --- |

c)

ryšys tarp rinkos rizikos ir konkrečios investicijos rizikos žymimas „beta“ („β“). Remdamasi PricewaterhouseCoopers paskelbta ataskaita, Vokietija daro prielaidą, kad regioninių oro uostų beta koeficientas lygus 0,65;

| d) | atsižvelgta į apie 0,5 % infliacijos lygį (16). |
| --- | --- |

d)

atsižvelgta į apie 0,5 % infliacijos lygį (16).

1 lentelė

„Status quo“, „plėtra be DHL“ ir „plėtra su DHL“ scenarijų palyginimas

| (tūkstančiais EUR) |
| --- |
| | (1) | (2) | (3) | (3 — 1) | (3 — 2) |
| Status quo | Plėtra be DHL | Plėtra su DHL | Skirtumas | Skirtumas |
| EBITDA 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investicijų sąnaudos 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Suma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(tūkstančiais EUR)

(1)

(2)

(3)

(3 — 1)

(3 — 2)

Status quo

Plėtra be DHL

Plėtra su DHL

Skirtumas

Skirtumas

EBITDA 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investicijų sąnaudos 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Suma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Vokietija teigia, kad „status quo“ scenarijus turėtų būti patikslintas siekiant atsižvelgti į pirkimo įsipareigojimus ir į įsipareigojimus pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus. Oro uostas jau prisiėmė įsipareigojimų už iš viso 108,3 mln. EUR, kuriuos būtų reikėję įvykdyti net sustabdžius statybos darbus. Be to, grįžus prie „status quo“ scenarijaus, reikėtų nugriauti pastatytus pastatus, o tokie darbai kainuotų apie 100 mln. EUR.
  2 lentelė
  „Status quo“ ir „plėtros su DHL“ scenarijų palyginimas atsižvelgiant į pirkimo įsipareigojimus ir į įsipareigojimus pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus








  (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| | (1) | (2) | (2 — 1) |
| Status quo | Plėtra su DHL | Skirtumas |
| EBITDA 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] |
| Investicijų sąnaudos 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] |
| Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje | [...] | [...] | [...] |
| Pirkimo įsipareigojimai | [...] | [...] | [...] |
| Įsipareigojimai pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus | [...] | [...] | [...] |
| Suma | [...] | [...] | [...] |

(56)

Vokietija teigia, kad „status quo“ scenarijus turėtų būti patikslintas siekiant atsižvelgti į pirkimo įsipareigojimus ir į įsipareigojimus pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus. Oro uostas jau prisiėmė įsipareigojimų už iš viso 108,3 mln. EUR, kuriuos būtų reikėję įvykdyti net sustabdžius statybos darbus. Be to, grįžus prie „status quo“ scenarijaus, reikėtų nugriauti pastatytus pastatus, o tokie darbai kainuotų apie 100 mln. EUR.

2 lentelė

„Status quo“ ir „plėtros su DHL“ scenarijų palyginimas atsižvelgiant į pirkimo įsipareigojimus ir į įsipareigojimus pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus

(tūkstančiais EUR)

(1)

(2)

(2 — 1)

Status quo

Plėtra su DHL

Skirtumas

EBITDA 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

Investicijų sąnaudos 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje

[...]

[...]

[...]

Pirkimo įsipareigojimai

[...]

[...]

[...]

Įsipareigojimai pasibaigus nuomos sutarčiai nugriauti savo pastatus

[...]

[...]

[...]

Suma

[...]

[...]

[...]

| (57) | Be to, 2008 m. balandžio 9 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė, kad į skaičiavimus, atliktus atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą, įtrauktos investicijų ir veiklos išlaidos saugumo priemonėms, kurios patenka į visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos užtikrinimo sritį ir joms netaikomos valstybės pagalbos kontrolės priemonės. Todėl šiuose skaičiavimuose į minėtas išlaidas atsižvelgti negalima.
  3 lentelė
  „Status quo“, „plėtra be DHL“ ir „plėtra su DHL“ scenarijų palyginimas be investicijų ir veiklos išlaidų saugumo priemonėms








  (tūkstančiais EUR) |
| --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| Status quo | Plėtra be DHL | Plėtra su DHL |
| EBITDA 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] |
| Investicijų sąnaudos 2006–2042 m. | [...] | [...] | [...] |
| Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje | [...] | [...] | [...] |
| Suma | [...] | [...] | [...] |

(57)

Be to, 2008 m. balandžio 9 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė, kad į skaičiavimus, atliktus atsižvelgiant į rinkos ekonomikos investuotojo principą, įtrauktos investicijų ir veiklos išlaidos saugumo priemonėms, kurios patenka į visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos užtikrinimo sritį ir joms netaikomos valstybės pagalbos kontrolės priemonės. Todėl šiuose skaičiavimuose į minėtas išlaidas atsižvelgti negalima.

3 lentelė

„Status quo“, „plėtra be DHL“ ir „plėtra su DHL“ scenarijų palyginimas be investicijų ir veiklos išlaidų saugumo priemonėms

(tūkstančiais EUR)

(1)

(2)

(3)

Status quo

Plėtra be DHL

Plėtra su DHL

EBITDA 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

Investicijų sąnaudos 2006–2042 m.

[...]

[...]

[...]

Diskontuota įmonės vertė laikotarpio pabaigoje

[...]

[...]

[...]

Suma

[...]

[...]

[...]

3.1.4.   Nekomercinė veikla

| (58) | Nors Vokietija tebemano, kad Leipcigo oro uosto pietinio tako plėtros finansavimas yra bendro pobūdžio ekonominės politikos priemonė, kuriai netaikomos valstybės pagalbos kontrolės priemonės, tačiau Komisijai pateikė informaciją apie taikant tiriamą priemonę padarytas investicijas, kurios, Vokietijos nuomone, patenka į saugumo, skrydžių valdymo, policijos, muitų, oro transporto ir kt. sritis (žr. šią lentelę). Šios investicijos aprašytos 58–69 konstatuojamosiose dalyse.
  4 lentelė
  Investicijos į saugumo priemones 2006–2042 m. eurais (nominali vertė)








  (EUR) |
| --- | --- |
| Visa investicijų į saugumo priemones suma 2006–2042 m. | Status quo | Plėtra be DHL | Plėtra su DHL |
| Visuomenės saugumas | | [...] | [...] |
| Tvora | — | [...] | [...] |
| Kelias prie tvoros | — | [...] | [...] |
| 2 kontrolės punktas | — | [...] | [...] |
| 4 kontrolės punktas | — | [...] | [...] |
| 1 kontrolės punktas | [...] | [...] | [...] |
| Saugumo kontrolės sistema | [...] | [...] | [...] |
| Pietinės prieigos kontrolės sistema | — | [...] | [...] |
| Integruotas kontrolės centras | [...] | [...] | [...] |
| Integruoto kontrolės centro įranga | [...] | [...] | [...] |
| Pietinės dalies vaizdo stebėjimo įranga | — | [...] | [...] |
| Pasienio veterinarijos postas | — | [...] | [...] |
| Priešgaisrinė sauga | | [...] | [...] |
| Laikina pietinės dalies gaisrinė | — | [...] | [...] |
| Gaisro gesinimo ir gelbėjimo įranga | [...] | [...] | [...] |
| Darbo sauga | | [...] | [...] |
| Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) 4/5 oro uosto peronas | — | [...] | [...] |
| Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) pietinėje/vakarinėje dalyje | — | [...] | [...] |
| Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) pietinėje/rytinėje dalyje | — | [...] | [...] |
| Transformatorinė | — | [...] | [...] |
| Aukštos ir žemos įtampos kabelis Vokietijos meteorologijos tarnybai (DWS) | — | [...] | [...] |
| Aukštos ir žemos įtampos kabelis Vokietijos skrydžių valdymo tarnybai (DFS) | — | [...] | [...] |
| Signaliniai žiburiai | | [...] | [...] |
| Pietinio tako signaliniai žiburiai | — | [...] | [...] |
| Naujų oro uosto peronų signaliniai žiburiai | — | [...] | [...] |
| Iš viso | [...] | [...] | [...] |

(58)

Nors Vokietija tebemano, kad Leipcigo oro uosto pietinio tako plėtros finansavimas yra bendro pobūdžio ekonominės politikos priemonė, kuriai netaikomos valstybės pagalbos kontrolės priemonės, tačiau Komisijai pateikė informaciją apie taikant tiriamą priemonę padarytas investicijas, kurios, Vokietijos nuomone, patenka į saugumo, skrydžių valdymo, policijos, muitų, oro transporto ir kt. sritis (žr. šią lentelę). Šios investicijos aprašytos 58–69 konstatuojamosiose dalyse.

4 lentelė

Investicijos į saugumo priemones 2006–2042 m. eurais (nominali vertė)

(EUR)

Visa investicijų į saugumo priemones suma 2006–2042 m.

Status quo

Plėtra be DHL

Plėtra su DHL

Visuomenės saugumas

[...]

[...]

Tvora

—

[...]

[...]

Kelias prie tvoros

—

[...]

[...]

2 kontrolės punktas

—

[...]

[...]

4 kontrolės punktas

—

[...]

[...]

1 kontrolės punktas

[...]

[...]

[...]

Saugumo kontrolės sistema

[...]

[...]

[...]

Pietinės prieigos kontrolės sistema

—

[...]

[...]

Integruotas kontrolės centras

[...]

[...]

[...]

Integruoto kontrolės centro įranga

[...]

[...]

[...]

Pietinės dalies vaizdo stebėjimo įranga

—

[...]

[...]

Pasienio veterinarijos postas

—

[...]

[...]

Priešgaisrinė sauga

[...]

[...]

Laikina pietinės dalies gaisrinė

—

[...]

[...]

Gaisro gesinimo ir gelbėjimo įranga

[...]

[...]

[...]

Darbo sauga

[...]

[...]

Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) 4/5 oro uosto peronas

—

[...]

[...]

Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) pietinėje/vakarinėje dalyje

—

[...]

[...]

Nenutrūkstamas elektros srovės tiekimas (USV) pietinėje/rytinėje dalyje

—

[...]

[...]

Transformatorinė

—

[...]

[...]

Aukštos ir žemos įtampos kabelis Vokietijos meteorologijos tarnybai (DWS)

—

[...]

[...]

Aukštos ir žemos įtampos kabelis Vokietijos skrydžių valdymo tarnybai (DFS)

—

[...]

[...]

Signaliniai žiburiai

[...]

[...]

Pietinio tako signaliniai žiburiai

—

[...]

[...]

Naujų oro uosto peronų signaliniai žiburiai

—

[...]

[...]

Iš viso

[...]

[...]

[...]

| (59) | Vokietija atkreipia Komisijos dėmesį ne tik į investicijas, bet ir į einamąsias veiklos išlaidas (medžiagų ir personalo išlaidas) atitinkamose srityse. Atsižvelgiant į tai nurodomos 2005 m. gairės, pagal kurias „veiklai, už kurią paprastai atsakomybė tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis“, dažniausiai gairės netaikomos (žr. 33 ir 54 gairių dalį). Vokietija iš šių išlaidų atėmė pajamas, gautas iš saugumo rinkliavų pagal Oro saugumo įstatymo (Luftsicherheitsgesetz) 8 straipsnio 3 dalį (toliau — LuftSiG). Šios rinkliavos renkamos už keleivių kontrolę oro uoste.
  5 lentelė
  Darbo saugos išlaidos ir pajamos 2006–2042 m., iš viso eurais (nominali vertė)








  (EUR) |
| --- | --- |
| Darbo saugos išlaidos ir pajamos 2006–2042 m. | Status quo | Plėtra be DHL | Plėtra su DHL |
| (1) | Medžiagų išlaidos |

(59)

Vokietija atkreipia Komisijos dėmesį ne tik į investicijas, bet ir į einamąsias veiklos išlaidas (medžiagų ir personalo išlaidas) atitinkamose srityse. Atsižvelgiant į tai nurodomos 2005 m. gairės, pagal kurias „veiklai, už kurią paprastai atsakomybė tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis“, dažniausiai gairės netaikomos (žr. 33 ir 54 gairių dalį). Vokietija iš šių išlaidų atėmė pajamas, gautas iš saugumo rinkliavų pagal Oro saugumo įstatymo (Luftsicherheitsgesetz) 8 straipsnio 3 dalį (toliau — LuftSiG). Šios rinkliavos renkamos už keleivių kontrolę oro uoste.

5 lentelė

Darbo saugos išlaidos ir pajamos 2006–2042 m., iš viso eurais (nominali vertė)

(EUR)

Darbo saugos išlaidos ir pajamos 2006–2042 m.

Status quo

Plėtra be DHL

Plėtra su DHL

(1)

Medžiagų išlaidos

[...]

[...]

[...]

| (2) | Personalo išlaidos |
| --- | --- |

(2)

Personalo išlaidos

[...]

[...]

[...]

| (3) | Nusidėvėjimas |
| --- | --- |

(3)

Nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

| (4) | Kitos išlaidos |
| --- | --- |

(4)

Kitos išlaidos

[...]

[...]

[...]

| (5) | Išlaidų už saugumą suma (1)+(2)+(3)+(4) |
| --- | --- |

(5)

[...]

[...]

[...]

| (6) | Saugumo rinkliavos |
| --- | --- |

(6)

[...]

[...]

[...]

| (7) | Iš viso (5)-(6) |
| --- | --- |

(7)

Iš viso (5)-(6)

[...]

[...]

[...]

| (60) | Saugumo įranga ir apsaugos priemonės atitinka oro uosto valdytojų įsipareigojimus pagal nacionalinės teisės aktus, t. y. Oro saugumo įstatymą (LuftSiG) ir Oro transporto įstatymą (LuftVG) bei Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) rekomendacijas dėl apsaugos priemonių aviacijoje projektuojant, statant ir eksploatuojant oro uostus. |
| --- | --- |

(60)

Saugumo įranga ir apsaugos priemonės atitinka oro uosto valdytojų įsipareigojimus pagal nacionalinės teisės aktus, t. y. Oro saugumo įstatymą (LuftSiG) ir Oro transporto įstatymą (LuftVG) bei Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) rekomendacijas dėl apsaugos priemonių aviacijoje projektuojant, statant ir eksploatuojant oro uostus.

| (61) | Siekiant užtikrinti, kad į oro uosto saugumo zonas nepatektų pašalinių asmenų, visi asmenys, transporto priemonės ir kroviniai nukreipiami per patekimo kontrolės punktus, kuriuose yra įrengti kontroliniai vartai, rentgeno įranga ir naudojami rankiniai zondai. Apsaugos priemonių ir kontrolės sistema reguliuojama ir kontroliuojama galimybė įeiti į saugumo zonas. Saugumo kontrolės centras yra sujungtas su įspėjimo apie pavojų sistema (t. y. gaisro detektoriais ir pastatų sistemų technikos centru ir pan.) ir prieigos kontrolės sistema (t. y. įsilaužimo ir užpuolimo signalizacijos sistema, stebėjimas vaizdo kameromis ir pan.). Pakeitus naujosios pietinio tako trasos kryptį, reikėjo pastatyti naują išorės tvorą ir du naujus papildomus patekimo kontrolės punktus (2 ir 4 kontrolės punktai). |
| --- | --- |

(61)

Siekiant užtikrinti, kad į oro uosto saugumo zonas nepatektų pašalinių asmenų, visi asmenys, transporto priemonės ir kroviniai nukreipiami per patekimo kontrolės punktus, kuriuose yra įrengti kontroliniai vartai, rentgeno įranga ir naudojami rankiniai zondai. Apsaugos priemonių ir kontrolės sistema reguliuojama ir kontroliuojama galimybė įeiti į saugumo zonas. Saugumo kontrolės centras yra sujungtas su įspėjimo apie pavojų sistema (t. y. gaisro detektoriais ir pastatų sistemų technikos centru ir pan.) ir prieigos kontrolės sistema (t. y. įsilaužimo ir užpuolimo signalizacijos sistema, stebėjimas vaizdo kameromis ir pan.). Pakeitus naujosios pietinio tako trasos kryptį, reikėjo pastatyti naują išorės tvorą ir du naujus papildomus patekimo kontrolės punktus (2 ir 4 kontrolės punktai).

| (62) | Be to, minėtas saugumo priemones valdytojas privalo įtraukti į civilinės aviacijos saugumo programą pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles (17), 5 straipsnio 4 dalį, kurią reikia pateikti patvirtinti už skrydžių saugumą atsakingoms valdžios institucijoms. Oro uosto valdytojas įpareigojamas įgyvendinti patvirtintoje civilinės aviacijos saugumo programoje numatytas saugumo priemones. Leipcigo oro uosto civilinės aviacijos saugumo programą 2007 m. spalio 25 d. patvirtino Saksonijos ūkio ir darbo ministerijos aviacijos skyrius. Siekdamas įvykdyti įsipareigojimus pagal LuftSiG, oro uostas įkūrė savo saugumo tarnybą. |
| --- | --- |

(62)

Be to, minėtas saugumo priemones valdytojas privalo įtraukti į civilinės aviacijos saugumo programą pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles (17), 5 straipsnio 4 dalį, kurią reikia pateikti patvirtinti už skrydžių saugumą atsakingoms valdžios institucijoms. Oro uosto valdytojas įpareigojamas įgyvendinti patvirtintoje civilinės aviacijos saugumo programoje numatytas saugumo priemones. Leipcigo oro uosto civilinės aviacijos saugumo programą 2007 m. spalio 25 d. patvirtino Saksonijos ūkio ir darbo ministerijos aviacijos skyrius. Siekdamas įvykdyti įsipareigojimus pagal LuftSiG, oro uostas įkūrė savo saugumo tarnybą.

| (63) | Kadangi oro uostas nusprendė leisti įvežti prekes iš trečiųjų šalių, kaip apibrėžta 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvoje 97/78/EB, nustatančioje principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių tikrinimų organizavimą (18), gyvulininkystės produktams tvarkyti ir prireikus jiems arba gyvūnams laikyti oro uostui reikia pasienio kontrolės punkto veterinariniam tikrinimui. |
| --- | --- |

(63)

Kadangi oro uostas nusprendė leisti įvežti prekes iš trečiųjų šalių, kaip apibrėžta 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvoje 97/78/EB, nustatančioje principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių tikrinimų organizavimą (18), gyvulininkystės produktams tvarkyti ir prireikus jiems arba gyvūnams laikyti oro uostui reikia pasienio kontrolės punkto veterinariniam tikrinimui.

| (64) | Pagal įstatymą oro uoste privalo būti priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos — viena iš sąlygų suteikiant leidimą eksploatuoti oro uostą. Siekiant įvykdyti galiojančius priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnyboms keliamus reikalavimus, naujajam pietiniam takui turėjo būti įsteigta atskira gaisrinė. Taigi Leipcigo oro uoste gaisrinės (19) yra šiaurinėje ir pietinėje oro uosto dalyje. |
| --- | --- |

(64)

Pagal įstatymą oro uoste privalo būti priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos — viena iš sąlygų suteikiant leidimą eksploatuoti oro uostą. Siekiant įvykdyti galiojančius priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnyboms keliamus reikalavimus, naujajam pietiniam takui turėjo būti įsteigta atskira gaisrinė. Taigi Leipcigo oro uoste gaisrinės (19) yra šiaurinėje ir pietinėje oro uosto dalyje.

| (65) | Oro uoste turi būti atsarginės elektros energijos tiekimo sistemos. Pagal reguliavimo institucijų reikalavimus tai gali būti užtikrinama tik nenutrūkstamu elektros energijos tiekimu (UPS). Todėl kiekvienoje iš trijų pietinio tako signalinių žiburių stočių įrengtos dinaminės UPS dyzelinės sistemos. |
| --- | --- |

(65)

Oro uoste turi būti atsarginės elektros energijos tiekimo sistemos. Pagal reguliavimo institucijų reikalavimus tai gali būti užtikrinama tik nenutrūkstamu elektros energijos tiekimu (UPS). Todėl kiekvienoje iš trijų pietinio tako signalinių žiburių stočių įrengtos dinaminės UPS dyzelinės sistemos.

| (66) | Vokietijos duomenimis, norint užtikrinti elektros energijos tiekimą ir atsarginius pajėgumus bei kurti naujus pajėgumus, reikalingus dar kitoms įmonėms Leipcigo oro uoste įsikurti, buvo būtina išplėsti elektros energijos tiekimo sistemą. Todėl buvo planuojama pastatyti transformatorinę už 5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(66)

Vokietijos duomenimis, norint užtikrinti elektros energijos tiekimą ir atsarginius pajėgumus bei kurti naujus pajėgumus, reikalingus dar kitoms įmonėms Leipcigo oro uoste įsikurti, buvo būtina išplėsti elektros energijos tiekimo sistemą. Todėl buvo planuojama pastatyti transformatorinę už 5 mln. EUR.

| (67) | Išlaidų (aukštos ir žemos įtampos kabeliams) oro uostas patyrė dar ir dėl to, kad laikantis įsipareigojimų skrydžių valdymo reikalavimų srityje (LuftVG 27 straipsnio d punktas) ir dėl įsipareigojimų Vokietijos meteorologijos tarnybai (LuftVG 27 straipsnio f punktas) buvo pakeista pietinio tako kryptis. |
| --- | --- |

(67)

Išlaidų (aukštos ir žemos įtampos kabeliams) oro uostas patyrė dar ir dėl to, kad laikantis įsipareigojimų skrydžių valdymo reikalavimų srityje (LuftVG 27 straipsnio d punktas) ir dėl įsipareigojimų Vokietijos meteorologijos tarnybai (LuftVG 27 straipsnio f punktas) buvo pakeista pietinio tako kryptis.

| (68) | Navigacijos žiburių naudojimo taisyklės nustatytos ICAO 14 priede (20). Vokietijoje šios taisyklės įgyvendintos dokumentu Bendrieji centrinės valdžios ir federacinių žemių oro uostų, kuriuose skrydžiai vyksta pagal prietaisus, ženklinimo ir signalinių žiburių naudojimo principai. Oro uostas patyrė išlaidas, susijusias su navigacijos žiburiais, kurie turėjo būti įrengti naujajame pietiniame take. |
| --- | --- |

(68)

Navigacijos žiburių naudojimo taisyklės nustatytos ICAO 14 priede (20). Vokietijoje šios taisyklės įgyvendintos dokumentu Bendrieji centrinės valdžios ir federacinių žemių oro uostų, kuriuose skrydžiai vyksta pagal prietaisus, ženklinimo ir signalinių žiburių naudojimo principai. Oro uostas patyrė išlaidas, susijusias su navigacijos žiburiais, kurie turėjo būti įrengti naujajame pietiniame take.

| (69) | Vokietija teigia, kad planuojant nuo 2010 m. statyti kitus oro uosto peronus, reikės jose įrengti atitinkamas žiburių sistemas. Taip pat reikia atsižvelgti į veiklos išlaidas (žr. 4 lentelę). |
| --- | --- |

(69)

Vokietija teigia, kad planuojant nuo 2010 m. statyti kitus oro uosto peronus, reikės jose įrengti atitinkamas žiburių sistemas. Taip pat reikia atsižvelgti į veiklos išlaidas (žr. 4 lentelę).

3.1.5   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

| (70) | Jei Komisija padarytų išvadą, kad ši investicija yra valstybės pagalba, Vokietija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ši investicija yra „esama pagalba“, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (21), t. y. „pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi“. |
| --- | --- |

(70)

Jei Komisija padarytų išvadą, kad ši investicija yra valstybės pagalba, Vokietija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ši investicija yra „esama pagalba“, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (21), t. y. „pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi“.

| (71) | Vokietija taip pat teigia, kad pietinio tako atnaujinimu atsižvelgiama į bendruosius interesus, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje, ir pateikia kelis argumentus. Vokietijos nuomone, naujojo pietinio tako įrengimas pagerins nacionalinių ir tarptautinių transporto sistemų integraciją bei duos regionui ekonominės naudos. Tarptautinės įmonės, kurios savo produktams platinti naudojasi skubių siuntų gabenimo paslaugomis, įsikūrė Halės–Leipcigo regione. Oro krovinių logistikos centras jau pritraukė į šį regioną nemažai tarptautinėse rinkose veikiančių įmonių, kurios sukuria labai reikalingas naujas darbo vietas. Įkūrus oro krovinių logistikos centrą, susidarė įmonėms ir investicijoms palankus klimatas, kuris savo ruožtu teigiamai veikia užimtumo tendencijas. Vokietija remiasi prof. dr. Jünemanno atliktu tyrimu, pagal kurį oro krovinių logistikos centre, 2008 m. sutvarkius oro uostą, vien Leipcige–Halėje turėtų būti tiesiogiai sukurta 3 500 darbo vietų, o netiesiogiai — apie 7 000 darbo vietų. Daugiausia šių darbo vietų turėtų atsirasti specializuotose įmonėse, kurios į šį regioną persikelia dėl oro krovinių logistikos centro. |
| --- | --- |

(71)

Vokietija taip pat teigia, kad pietinio tako atnaujinimu atsižvelgiama į bendruosius interesus, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje, ir pateikia kelis argumentus. Vokietijos nuomone, naujojo pietinio tako įrengimas pagerins nacionalinių ir tarptautinių transporto sistemų integraciją bei duos regionui ekonominės naudos. Tarptautinės įmonės, kurios savo produktams platinti naudojasi skubių siuntų gabenimo paslaugomis, įsikūrė Halės–Leipcigo regione. Oro krovinių logistikos centras jau pritraukė į šį regioną nemažai tarptautinėse rinkose veikiančių įmonių, kurios sukuria labai reikalingas naujas darbo vietas. Įkūrus oro krovinių logistikos centrą, susidarė įmonėms ir investicijoms palankus klimatas, kuris savo ruožtu teigiamai veikia užimtumo tendencijas. Vokietija remiasi prof. dr. Jünemanno atliktu tyrimu, pagal kurį oro krovinių logistikos centre, 2008 m. sutvarkius oro uostą, vien Leipcige–Halėje turėtų būti tiesiogiai sukurta 3 500 darbo vietų, o netiesiogiai — apie 7 000 darbo vietų. Daugiausia šių darbo vietų turėtų atsirasti specializuotose įmonėse, kurios į šį regioną persikelia dėl oro krovinių logistikos centro.

| (72) | Pietinis takas, pakeitus jo kryptį, mažiau kenks aplinkai. Ateityje orlaiviai nebegalės skraidyti virš tankiai gyvenamų regionų Leipcigo ir Halės šiaurinėse dalyse. Leipcigo srityje, esančioje netoli oro uosto teritorijos ir priešais senojo pietinio tako pradžią, kyla ypač didelis triukšmas. Dėl skirtingų abiejų takų kilimo ir tūpimo krypčių ten telkiasi skrydžių sukeliamo triukšmo tarša. Be to, pakeitus pietinio tako kryptį būtų sumažinta žala tankiai gyvenamai Leipcigo–Halės aglomeracijos aplinkai. |
| --- | --- |

(72)

Pietinis takas, pakeitus jo kryptį, mažiau kenks aplinkai. Ateityje orlaiviai nebegalės skraidyti virš tankiai gyvenamų regionų Leipcigo ir Halės šiaurinėse dalyse. Leipcigo srityje, esančioje netoli oro uosto teritorijos ir priešais senojo pietinio tako pradžią, kyla ypač didelis triukšmas. Dėl skirtingų abiejų takų kilimo ir tūpimo krypčių ten telkiasi skrydžių sukeliamo triukšmo tarša. Be to, pakeitus pietinio tako kryptį būtų sumažinta žala tankiai gyvenamai Leipcigo–Halės aglomeracijos aplinkai.

| (73) | Senojo pietinio tako kryptis nebuvo pritaikyta orlaivio kilimui ir tūpimui palankioms skrydžiui meteorologijos sąlygoms. Ištisus metus ir kai kuriais mėnesiais dažniausiai vyrauja pietvakarių vėjas. Todėl tarp senojo pietinio tako ir vyraujančios vėjo krypties susidarydavo apie 20 laipsnių skirtumas. Šita aplinkybė galėtų būti nepalanki pučiant trukdančiam priešiniam vėjui. Naujoji tako kryptis atitinka meteorologinius skrydžio reikalavimus ir leidžia atlikti iki tol nevykdytus CAT III kategorijos skrydžius pagal prietaisus. Daugiau nei 2000 m. atstumas tarp kilimo ir tūpimo takų leidžia vykdyti tarpusavyje nepriklausomus skrydžius. |
| --- | --- |

(73)

Senojo pietinio tako kryptis nebuvo pritaikyta orlaivio kilimui ir tūpimui palankioms skrydžiui meteorologijos sąlygoms. Ištisus metus ir kai kuriais mėnesiais dažniausiai vyrauja pietvakarių vėjas. Todėl tarp senojo pietinio tako ir vyraujančios vėjo krypties susidarydavo apie 20 laipsnių skirtumas. Šita aplinkybė galėtų būti nepalanki pučiant trukdančiam priešiniam vėjui. Naujoji tako kryptis atitinka meteorologinius skrydžio reikalavimus ir leidžia atlikti iki tol nevykdytus CAT III kategorijos skrydžius pagal prietaisus. Daugiau nei 2000 m. atstumas tarp kilimo ir tūpimo takų leidžia vykdyti tarpusavyje nepriklausomus skrydžius.

| (74) | Vokietija pabrėžia, kad visi planavimo sprendimai priimti atsižvelgiant į ilgalaikę paklausą ir specifinius oro uosto pranašumus, vis labiau orientuojantis į krovinių gabenimą. Svarbiausias iš šių pranašumų yra neribotas leidimas vykdyti naktinius skrydžius tiek kilimo, tiek tūpimo taku. Daugelyje Europos oro uostų taikomi griežti naktinių skrydžių apribojimai. Jie daro neigiamą poveikį visam krovinių gabenimui oru, o ypač skubių siuntų gabenimui, todėl oro krovinių logistikos centrą iš tikrųjų eksploatuoti galima tik tuose oro uostuose, kuriuose neribojami naktiniai skrydžiai. |
| --- | --- |

(74)

Vokietija pabrėžia, kad visi planavimo sprendimai priimti atsižvelgiant į ilgalaikę paklausą ir specifinius oro uosto pranašumus, vis labiau orientuojantis į krovinių gabenimą. Svarbiausias iš šių pranašumų yra neribotas leidimas vykdyti naktinius skrydžius tiek kilimo, tiek tūpimo taku. Daugelyje Europos oro uostų taikomi griežti naktinių skrydžių apribojimai. Jie daro neigiamą poveikį visam krovinių gabenimui oru, o ypač skubių siuntų gabenimui, todėl oro krovinių logistikos centrą iš tikrųjų eksploatuoti galima tik tuose oro uostuose, kuriuose neribojami naktiniai skrydžiai.

| (75) | Paprastai tokie oro uostai, kuriuose neribojami naktiniai skrydžiai, yra mažiau gyventojų turinčiuose regionuose, kuriuose nėra pakankamai išplėtota sausumos transporto infrastruktūra. Tačiau Leipcigo oro uosto pranašumas tas, kad jis puikiai integruotas į geležinkelių ir kelių tinklą. 2001 m. paskelbtame Vakarų Saksonijos regiono plane paaiškinama planuojama infrastruktūros plėtra šiame regione. Remiantis šiuo planu, oro uostas turi būti išplėtotas taip, kad pagerintų regiono, kaip transporto tinklo dalies, padėtį nacionalinėje ir tarptautinėje krovinių vežimo rinkoje. |
| --- | --- |

(75)

Paprastai tokie oro uostai, kuriuose neribojami naktiniai skrydžiai, yra mažiau gyventojų turinčiuose regionuose, kuriuose nėra pakankamai išplėtota sausumos transporto infrastruktūra. Tačiau Leipcigo oro uosto pranašumas tas, kad jis puikiai integruotas į geležinkelių ir kelių tinklą. 2001 m. paskelbtame Vakarų Saksonijos regiono plane paaiškinama planuojama infrastruktūros plėtra šiame regione. Remiantis šiuo planu, oro uostas turi būti išplėtotas taip, kad pagerintų regiono, kaip transporto tinklo dalies, padėtį nacionalinėje ir tarptautinėje krovinių vežimo rinkoje.

| (76) | Oro uostas yra sankirtoje dviejų greitkelių, kurie svarbiausius gyvenamuosius regionus jungia su oro uostu šiaurės–pietų ir rytų–vakarų kryptimis. Kelių tinklą dar papildys kiti pagrindiniai transporto keliai, kurie būtų plečiami atsižvelgiant į oro uosto plėtrą. Oro uostas taip pat turi puikią jungtį su geležinkeliu. Greitųjų ICE traukinių maršrutas iš Erfurto į Halę–Leipcigą yra šalia oro uosto, todėl oro uostas lengvai pasiekiamas derinant greitųjų Intercity traukinių ir regioninio susisiekimo traukinių maršrutus. |
| --- | --- |

(76)

Oro uostas yra sankirtoje dviejų greitkelių, kurie svarbiausius gyvenamuosius regionus jungia su oro uostu šiaurės–pietų ir rytų–vakarų kryptimis. Kelių tinklą dar papildys kiti pagrindiniai transporto keliai, kurie būtų plečiami atsižvelgiant į oro uosto plėtrą. Oro uostas taip pat turi puikią jungtį su geležinkeliu. Greitųjų ICE traukinių maršrutas iš Erfurto į Halę–Leipcigą yra šalia oro uosto, todėl oro uostas lengvai pasiekiamas derinant greitųjų Intercity traukinių ir regioninio susisiekimo traukinių maršrutus.

| (77) | Vokietijos nuomone, šis retas teigiamų aspektų junginys dar vertingesnis atsižvelgiant į kitų Vokietijos oro uostų padėtį — juose trūksta pajėgumų ir ryškėja infrastruktūros trūkumai. Todėl Leipcigo oro uostas nutarė, priešingai nei kiti Vokietijos oro uostai, orientuotis į krovinių gabenimą oro transportu, t. y. į rinkos nišą. |
| --- | --- |

(77)

Vokietijos nuomone, šis retas teigiamų aspektų junginys dar vertingesnis atsižvelgiant į kitų Vokietijos oro uostų padėtį — juose trūksta pajėgumų ir ryškėja infrastruktūros trūkumai. Todėl Leipcigo oro uostas nutarė, priešingai nei kiti Vokietijos oro uostai, orientuotis į krovinių gabenimą oro transportu, t. y. į rinkos nišą.

| (78) | Krovinių gabenimo oro transportu sektorius, ypač skubių siuntų gabenimas, sparčiai auga. Ši tendencija verčia didesniuosius skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjus didinti savo įmonių pajėgumus, tuo tarpu oro uostų turimi pajėgumai mažėja ir daugėja naktinių skrydžių apribojimų. |
| --- | --- |

(78)

Krovinių gabenimo oro transportu sektorius, ypač skubių siuntų gabenimas, sparčiai auga. Ši tendencija verčia didesniuosius skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjus didinti savo įmonių pajėgumus, tuo tarpu oro uostų turimi pajėgumai mažėja ir daugėja naktinių skrydžių apribojimų.

| (79) | Kalbėdama apie Komisijos abejones dėl atnaujinto pietinio tako pelningumo, Vokietija atkreipia dėmesį į sprendimą dėl Antverpeno oro uosto, kuriame Komisija regioninių oro uostų atžvilgiu padarė išvadą, kad regioniniai apribojimai oro uostams galbūt neleidžia gauti būtinų pajamų, kad jie galėtų teikti tinkamas oro uostų paslaugas arba užtikrinti oro uostų pelningumą. Todėl tam, kad šie oro uostai galėtų veikti kaip regioninio susisiekimo punktai visuomenės interesų labui, tam tikromis aplinkybėmis prireikia valstybės lėšų. |
| --- | --- |

(79)

Kalbėdama apie Komisijos abejones dėl atnaujinto pietinio tako pelningumo, Vokietija atkreipia dėmesį į sprendimą dėl Antverpeno oro uosto, kuriame Komisija regioninių oro uostų atžvilgiu padarė išvadą, kad regioniniai apribojimai oro uostams galbūt neleidžia gauti būtinų pajamų, kad jie galėtų teikti tinkamas oro uostų paslaugas arba užtikrinti oro uostų pelningumą. Todėl tam, kad šie oro uostai galėtų veikti kaip regioninio susisiekimo punktai visuomenės interesų labui, tam tikromis aplinkybėmis prireikia valstybės lėšų.

| (80) | Du vienas nuo kito nepriklausomi kilimo ir tūpimo takai yra būtina sąlyga šiuolaikiniam krovininiam oro uostui eksploatuoti. Tai labiausiai taikoma pagrindiniams logistikos centrams ir skubių siuntų gabenimo paslaugų įmonėms. Be antro kilimo ir tūpimo tako Leipcigo oro uostas negalėtų vykdyti veiklos kaip oro krovinių logistikos centras ir negalėtų koncentruotis, kaip aprašyta 71 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, į skubių siuntų gabenimo rinkos nišą. Keleivių skaičius visai nesvarbus atsakant į klausimą, ar būtina kelių lygiagrečių takų sistema. |
| --- | --- |

(80)

Du vienas nuo kito nepriklausomi kilimo ir tūpimo takai yra būtina sąlyga šiuolaikiniam krovininiam oro uostui eksploatuoti. Tai labiausiai taikoma pagrindiniams logistikos centrams ir skubių siuntų gabenimo paslaugų įmonėms. Be antro kilimo ir tūpimo tako Leipcigo oro uostas negalėtų vykdyti veiklos kaip oro krovinių logistikos centras ir negalėtų koncentruotis, kaip aprašyta 71 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, į skubių siuntų gabenimo rinkos nišą. Keleivių skaičius visai nesvarbus atsakant į klausimą, ar būtina kelių lygiagrečių takų sistema.

| (81) | Dėl oro uosto senojo pietinio tako krypties buvo neįmanoma vienu metu eksploatuoti ir senąjį pietinį, ir naująjį šiaurinį takus. Kilimo ir tūpimo takai viename taške netoli oro uosto susikirsdavo, todėl Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba abu takus skrydžių vykdymo požiūriu turėjo traktuoti kaip vieną taką. Be to, nepalankios oro sąlygos arba nelaimingi atsitikimai galėdavo nutraukti logistikos grandinę. Todėl antrasis lygiagretus takas buvo būtinas stengiantis užtikrinti nenutrūkstamą oro uosto eksploatavimą ir pritraukti krovinių vežimo paslaugų teikėjus. Tokį vertinimą patvirtino ir kompetentinga institucija naujojo pietinio tako tiesimo projekto patvirtinimo procedūroje. Šios institucijos užsakymu atliktas tyrimas siekiant nustatyti, ar reikėtų pietinį taką pasukti lygiagrečiai šiauriniam takui, o gal būtų galima išnaudoti „V“ formos kilimo ir tūpimo takus. Išvadoje nurodyta, kad net vežant keleivius vidutinis vėlavimas, naudojantis „V“ formos takų sistema, būtų nepriimtinas, o gabenti krovinius oro transportu būtų neįmanoma. Be to, nustatyta, kad įsikūrus skubių siuntų gabenimo ir logistikos centrui, vėlavimai dvigubėtų, nes iškraunant ir pakraunant pavėlavusius orlaivius būtų dar labiau atidedamas kitų orlaivių kilimo laikas. Logistikos grandinė prie vartų tinkamai nebeveiktų. Todėl lygiagrečių takų sistema padidina oro uosto lankstumą ir daro jį patrauklesnį potencialiems naudotojams. |
| --- | --- |

(81)

Dėl oro uosto senojo pietinio tako krypties buvo neįmanoma vienu metu eksploatuoti ir senąjį pietinį, ir naująjį šiaurinį takus. Kilimo ir tūpimo takai viename taške netoli oro uosto susikirsdavo, todėl Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba abu takus skrydžių vykdymo požiūriu turėjo traktuoti kaip vieną taką. Be to, nepalankios oro sąlygos arba nelaimingi atsitikimai galėdavo nutraukti logistikos grandinę. Todėl antrasis lygiagretus takas buvo būtinas stengiantis užtikrinti nenutrūkstamą oro uosto eksploatavimą ir pritraukti krovinių vežimo paslaugų teikėjus. Tokį vertinimą patvirtino ir kompetentinga institucija naujojo pietinio tako tiesimo projekto patvirtinimo procedūroje. Šios institucijos užsakymu atliktas tyrimas siekiant nustatyti, ar reikėtų pietinį taką pasukti lygiagrečiai šiauriniam takui, o gal būtų galima išnaudoti „V“ formos kilimo ir tūpimo takus. Išvadoje nurodyta, kad net vežant keleivius vidutinis vėlavimas, naudojantis „V“ formos takų sistema, būtų nepriimtinas, o gabenti krovinius oro transportu būtų neįmanoma. Be to, nustatyta, kad įsikūrus skubių siuntų gabenimo ir logistikos centrui, vėlavimai dvigubėtų, nes iškraunant ir pakraunant pavėlavusius orlaivius būtų dar labiau atidedamas kitų orlaivių kilimo laikas. Logistikos grandinė prie vartų tinkamai nebeveiktų. Todėl lygiagrečių takų sistema padidina oro uosto lankstumą ir daro jį patrauklesnį potencialiems naudotojams.

| (82) | Planų tvirtinimo institucija, apsvarsčiusi visus susijusius viešuosius interesus, patvirtino, kad plėtros planai ekonominiu požiūriu tikrai prasmingi ir kad ekonominės galimybės smarkiai nusveria galimą riziką. Planų tvirtinimo institucija padarė išvadą, kad makroekonominiu ir mikroekonominiu požiūriu oro uoste būtina sukurti pagrindinio oro krovinių logistikos centro infrastruktūrą. Be to, jei būtų pasuktas pietinis takas, sumažėtų susidūrimų pavojus. Vokietijos federalinis administracinis teismas patvirtino sprendimą patvirtinti planą 2006 m. lapkričio 9 d. sprendimu ir nenustatė jokių jo pagrindimo klaidų. |
| --- | --- |

(82)

Planų tvirtinimo institucija, apsvarsčiusi visus susijusius viešuosius interesus, patvirtino, kad plėtros planai ekonominiu požiūriu tikrai prasmingi ir kad ekonominės galimybės smarkiai nusveria galimą riziką. Planų tvirtinimo institucija padarė išvadą, kad makroekonominiu ir mikroekonominiu požiūriu oro uoste būtina sukurti pagrindinio oro krovinių logistikos centro infrastruktūrą. Be to, jei būtų pasuktas pietinis takas, sumažėtų susidūrimų pavojus. Vokietijos federalinis administracinis teismas patvirtino sprendimą patvirtinti planą 2006 m. lapkričio 9 d. sprendimu ir nenustatė jokių jo pagrindimo klaidų.

| (83) | Vokietija dar kartą pabrėžia, kad sprendimas statyti naują pietinį taką buvo priimtas neatsižvelgiant į DHL sprendimą savo oro krovinių logistikos centrą perkelti iš Briuselio į Leipcigą ir dar iki tokio DHL sprendimo. DHL gavo tik garantiją, kad galės naudotis pietiniu taku per du tam tikrus laiko tarpsnius naktį (atitinkamai pagal garantiją [10–25] % laiko naudotis pietiniu taku), o pietiniu taku likusiu nakties laiku ir dieną galės naudotis visos suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(83)

Vokietija dar kartą pabrėžia, kad sprendimas statyti naują pietinį taką buvo priimtas neatsižvelgiant į DHL sprendimą savo oro krovinių logistikos centrą perkelti iš Briuselio į Leipcigą ir dar iki tokio DHL sprendimo. DHL gavo tik garantiją, kad galės naudotis pietiniu taku per du tam tikrus laiko tarpsnius naktį (atitinkamai pagal garantiją [10–25] % laiko naudotis pietiniu taku), o pietiniu taku likusiu nakties laiku ir dieną galės naudotis visos suinteresuotosios šalys.

| (84) | Todėl, Vokietijos skaičiavimais, ši priemonė nedaro neigiamo poveikio Bendrijos prekybai, nes krovinių gabenimo oro transportu rinkos pajėgumai (ypač skubių siuntų gabenimo versle) šiuo metu visoje Europoje labai riboti. |
| --- | --- |

(84)

Todėl, Vokietijos skaičiavimais, ši priemonė nedaro neigiamo poveikio Bendrijos prekybai, nes krovinių gabenimo oro transportu rinkos pajėgumai (ypač skubių siuntų gabenimo versle) šiuo metu visoje Europoje labai riboti.

3.2.   Bendrovei DHL suteikta pagalba

3.2.1.   Bendrasis susitarimas

3.2.1.1.   Bendrajame susitarime nustatytų garantijų suderinamumas su rinka

| (85) | Vokietijos nuomone, pasirašydamas bendrąjį susitarimą, oro uostas veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes teigiamas susitarimo su DHL poveikis ir nauda labai nusvėrė galimą oro uosto riziką ir įsipareigojimus. Likusi Leipcigo oro uosto rizikos dalis, susijusi su įsipareigojimais dėl pajėgumų ir eksploatavimo, labai maža. |
| --- | --- |

(85)

Vokietijos nuomone, pasirašydamas bendrąjį susitarimą, oro uostas veikė pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, nes teigiamas susitarimo su DHL poveikis ir nauda labai nusvėrė galimą oro uosto riziką ir įsipareigojimus. Likusi Leipcigo oro uosto rizikos dalis, susijusi su įsipareigojimais dėl pajėgumų ir eksploatavimo, labai maža.

| (86) | Vokietija mano, kad oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes 2004 m. lapkričio 21 d. priėmė sprendimą tiesti pietinį taką ir tik po metų, 2005 m. rugsėjo 21 d., nusprendė pasirašyti bendrąjį susitarimą. Todėl kyla pagrindinis klausimas, ar oro uostas 2005 m. tikisi didesnių grynųjų pinigų srautų vadovaudamasis „plėtros su DHL“ scenarijumi, o ne „plėtros be DHL“ scenarijumi. Kadangi 2005 m. pietinio tako tiesimas jau buvo gerokai pasistūmėjęs į priekį, darbų sustabdymas nebebūtų buvęs svarstomas kaip rentabili alternatyva. |
| --- | --- |

(86)

Vokietija mano, kad oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes 2004 m. lapkričio 21 d. priėmė sprendimą tiesti pietinį taką ir tik po metų, 2005 m. rugsėjo 21 d., nusprendė pasirašyti bendrąjį susitarimą. Todėl kyla pagrindinis klausimas, ar oro uostas 2005 m. tikisi didesnių grynųjų pinigų srautų vadovaudamasis „plėtros su DHL“ scenarijumi, o ne „plėtros be DHL“ scenarijumi. Kadangi 2005 m. pietinio tako tiesimas jau buvo gerokai pasistūmėjęs į priekį, darbų sustabdymas nebebūtų buvęs svarstomas kaip rentabili alternatyva.

| (87) | Priešingai nei ankstesniuose raštuose, Vokietija į grynųjų pinigų srautų apskaičiavimus įtraukia ir galutines vertes, taip siekdama įrodyti didesnį pietinio tako pelningumą. Galutinių verčių apskaičiavimas pagrįstas linijiniu veiklos rezultatų augimu 2038–2042 m., pajamoms vidutiniškai didėjant 3 %. |
| --- | --- |

(87)

Priešingai nei ankstesniuose raštuose, Vokietija į grynųjų pinigų srautų apskaičiavimus įtraukia ir galutines vertes, taip siekdama įrodyti didesnį pietinio tako pelningumą. Galutinių verčių apskaičiavimas pagrįstas linijiniu veiklos rezultatų augimu 2038–2042 m., pajamoms vidutiniškai didėjant 3 %.

| (88) | Įtraukus galutines vertes labai pasikeičia verslo scenarijų rentabilumas. 2006–2042 m. laikotarpiui Vokietija apskaičiuoja [...] EUR diskontuotus grynųjų pinigų srautus plėtrai su DHL ir apie [...] EUR plėtrai be DHL, o galutinės vertės, kurios iki 2006 m. taip pat diskontuotos, sudaro apie [...] EUR arba [...] EUR. Kaip matyti iš šių skaičių, galutinės vertės padidina plėtros su DHL scenarijaus rentabilumą beveik [...] EUR, o plėtrą be DHL iš nuostolingo projekto paverčia pelningu su apie [...] EUR grynųjų pinigų srautais. |
| --- | --- |

(88)

Įtraukus galutines vertes labai pasikeičia verslo scenarijų rentabilumas. 2006–2042 m. laikotarpiui Vokietija apskaičiuoja [...] EUR diskontuotus grynųjų pinigų srautus plėtrai su DHL ir apie [...] EUR plėtrai be DHL, o galutinės vertės, kurios iki 2006 m. taip pat diskontuotos, sudaro apie [...] EUR arba [...] EUR. Kaip matyti iš šių skaičių, galutinės vertės padidina plėtros su DHL scenarijaus rentabilumą beveik [...] EUR, o plėtrą be DHL iš nuostolingo projekto paverčia pelningu su apie [...] EUR grynųjų pinigų srautais.

| (89) | Remdamasi abiejų scenarijų grynųjų pinigų srautų skirtumu, Vokietija daro išvadą, kad plėtros su DHL scenarijus 2005 m. padeda pasiekti grynųjų pinigų srautus, kurie apie [...] EUR didesni negu plėtros be DHL atveju (22). |
| --- | --- |

(89)

Remdamasi abiejų scenarijų grynųjų pinigų srautų skirtumu, Vokietija daro išvadą, kad plėtros su DHL scenarijus 2005 m. padeda pasiekti grynųjų pinigų srautus, kurie apie [...] EUR didesni negu plėtros be DHL atveju (22).

| (90) | Atsižvelgdama į rizikos apskaičiavimus, Vokietija teigia, kad rizikos draudimas yra įprasta verslo praktika ir kad rizika šiuo atveju galėtų būti finansuojama iš grynųjų pinigų srautų. Vokietija, remdamasi bendruoju susitarimu, mano, kad rizika sieks apie [...] EUR tuo atveju, jei būtų nustatyti naktinių skrydžių apribojimai, ir daro prielaidą, kad šią riziką būtų galima finansuoti DHL pajamomis iš grynųjų pinigų srautų (23). Privatus investuotojas sutiktų su žalos atlyginimo rizika, nes, pasirinkus plėtros su DHL scenarijų, teigiamų [...] EUR grynųjų pinigų srautų pakaktų norint padengti [...] EUR žalos atlyginimo riziką. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgdama į rizikos apskaičiavimus, Vokietija teigia, kad rizikos draudimas yra įprasta verslo praktika ir kad rizika šiuo atveju galėtų būti finansuojama iš grynųjų pinigų srautų. Vokietija, remdamasi bendruoju susitarimu, mano, kad rizika sieks apie [...] EUR tuo atveju, jei būtų nustatyti naktinių skrydžių apribojimai, ir daro prielaidą, kad šią riziką būtų galima finansuoti DHL pajamomis iš grynųjų pinigų srautų (23). Privatus investuotojas sutiktų su žalos atlyginimo rizika, nes, pasirinkus plėtros su DHL scenarijų, teigiamų [...] EUR grynųjų pinigų srautų pakaktų norint padengti [...] EUR žalos atlyginimo riziką.

| (91) | Remdamasi šiais svarstymais apie naktinių skrydžių uždraudimo pavojų, Vokietija laiko 6,5 % diskonto normą tinkama, nes pajamos apskaičiavimuose nėra skaičiuojamos atsižvelgiant į infliaciją, o Leipcigo oro uostui kyla nedidelė rizika. Šis vertinimas grindžiamas nuorodomis į Jungtinės Karalystės reguliavimo institucijos sprendimus nustatyti oro uostų mokesčius 2008–2013 m. laikotarpiui. Šie skaičiavimai pagrįsti panašiomis kapitalo išlaidomis (realiomis ir ikimokestinėmis) — 6,2 % Hitrou oro uostui ir 6,7 % Getviko oro uostui. |
| --- | --- |

(91)

Remdamasi šiais svarstymais apie naktinių skrydžių uždraudimo pavojų, Vokietija laiko 6,5 % diskonto normą tinkama, nes pajamos apskaičiavimuose nėra skaičiuojamos atsižvelgiant į infliaciją, o Leipcigo oro uostui kyla nedidelė rizika. Šis vertinimas grindžiamas nuorodomis į Jungtinės Karalystės reguliavimo institucijos sprendimus nustatyti oro uostų mokesčius 2008–2013 m. laikotarpiui. Šie skaičiavimai pagrįsti panašiomis kapitalo išlaidomis (realiomis ir ikimokestinėmis) — 6,2 % Hitrou oro uostui ir 6,7 % Getviko oro uostui.

| (92) | Be to, Vokietija pabrėžia, kad vertinant bendrojo susitarimo proporcingumą, taip pat buvo atsižvelgta į tai, kad DHL, į savo naująjį Europos oro krovinių logistikos centrą investuodama 250 mln. EUR ir ilgam laikui susisiedama su Leipcigo oro uostu, susiduria su didele verslo rizika, ir į tai, kad Leipcigo oro uostas gaus iš DHL kompensaciją, jei ši įmonė nepraėjus 15 metų nuspręs nutraukti veiklą. |
| --- | --- |

(92)

Be to, Vokietija pabrėžia, kad vertinant bendrojo susitarimo proporcingumą, taip pat buvo atsižvelgta į tai, kad DHL, į savo naująjį Europos oro krovinių logistikos centrą investuodama 250 mln. EUR ir ilgam laikui susisiedama su Leipcigo oro uostu, susiduria su didele verslo rizika, ir į tai, kad Leipcigo oro uostas gaus iš DHL kompensaciją, jei ši įmonė nepraėjus 15 metų nuspręs nutraukti veiklą.

| (93) | Vokietija daro išvadą, kad bendrojo susitarimo pasirašymas susijęs su didesne ekonomine nauda negu sprendimas nepasirašyti ir kad galiausiai privatus investuotojas būtų pasirašęs bendrąjį susitarimą su DHL. Todėl bendrajame susitarime nėra valstybės pagalbos elementų. |
| --- | --- |

(93)

Vokietija daro išvadą, kad bendrojo susitarimo pasirašymas susijęs su didesne ekonomine nauda negu sprendimas nepasirašyti ir kad galiausiai privatus investuotojas būtų pasirašęs bendrąjį susitarimą su DHL. Todėl bendrajame susitarime nėra valstybės pagalbos elementų.

3.2.1.2.   Nuomos sutarčių suderinamumas su rinka

| (94) | Vokietija paaiškina, kad dėl oro uosto perono reikėjo sudaryti išperkamosios nuomos sutartį, nes oro uostas turėjo visada išlikti infrastruktūros savininku, kad dėl techninių su aviacija susijusių priežasčių bei dėl planavimo taisyklių galėtų užtikrinti galimybę viešai naudotis oro uosto peronu, taip pat ir nutraukus sutartį su DHL. |
| --- | --- |

(94)

Vokietija paaiškina, kad dėl oro uosto perono reikėjo sudaryti išperkamosios nuomos sutartį, nes oro uostas turėjo visada išlikti infrastruktūros savininku, kad dėl techninių su aviacija susijusių priežasčių bei dėl planavimo taisyklių galėtų užtikrinti galimybę viešai naudotis oro uosto peronu, taip pat ir nutraukus sutartį su DHL.

| (95) | Kalbant apie specialiąsias nuomos sutarčių nuostatas, kurios suteikia opciono teisę DHL papildomai nuomotis šalia jos žemės sklypų esančius žemės sklypus ir aiškiai draudžia nuomoti tuos sklypus DHL konkurentams, Vokietija tvirtina, kad Leipcigo oro uostas turi daug žemės sklypų, kurie nesiriboja su DHL suteiktu plotu ir juos gali išsinuomoti DHL konkurentai. Antra, Vokietija teigia, kad kaimyninių žemės sklypų rezervavimas bendrovei DHL atitinka nuomininko ekonominių interesų apsaugos principą, kuris pripažįstamas Vokietijos nuomos teisėje (24). |
| --- | --- |

(95)

Kalbant apie specialiąsias nuomos sutarčių nuostatas, kurios suteikia opciono teisę DHL papildomai nuomotis šalia jos žemės sklypų esančius žemės sklypus ir aiškiai draudžia nuomoti tuos sklypus DHL konkurentams, Vokietija tvirtina, kad Leipcigo oro uostas turi daug žemės sklypų, kurie nesiriboja su DHL suteiktu plotu ir juos gali išsinuomoti DHL konkurentai. Antra, Vokietija teigia, kad kaimyninių žemės sklypų rezervavimas bendrovei DHL atitinka nuomininko ekonominių interesų apsaugos principą, kuris pripažįstamas Vokietijos nuomos teisėje (24).

3.2.1.3.   Oro uosto mokesčių suderinamumas su rinka

| (96) | Vokietijos skaičiavimais, oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes su DHL sutarti oro uosto mokesčiai atitinka įprastas rinkos sąlygas ir net yra didesni už tuos mokesčius, kuriuos DHL moka už kitus oro krovinių logistikos centrus (žr. 115 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Todėl Vokietija teigia, kad bendrovės DHL Leipcigo oro uoste mokėtini mokesčiai nėra lengvata. |
| --- | --- |

(96)

Vokietijos skaičiavimais, oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes su DHL sutarti oro uosto mokesčiai atitinka įprastas rinkos sąlygas ir net yra didesni už tuos mokesčius, kuriuos DHL moka už kitus oro krovinių logistikos centrus (žr. 115 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Todėl Vokietija teigia, kad bendrovės DHL Leipcigo oro uoste mokėtini mokesčiai nėra lengvata.

3.2.1.4.   Garantinis raštas

| (97) | Vokietija pirmiausia paaiškina, kad Saksonijos federacinei žemei už garantiją bus netiesiogiai sumokėta kompensacija per papildomą pelną, susidariusį dėl investicijų. Antra, Vokietija laiko garantinį raštą įprasta verslo praktika, nes Saksonijos federacinė žemė šį [...] EUR vertės garantinį raštą DHL naudai pateikė kaip atsakomąją priemonę į Deutsche Post AG (t. y. DHL kontroliuojančiai bendrovei) sudarytą [...] EUR vertės garantinį raštą, kuriuo užtikrinamos galimos Leipcigo oro uosto pretenzijos bendrovei DHL (pvz., jei DHL turėtų mokėti sutartinį žalos atlyginimą, apskaičiuotą pagal tūpimo mokesčius už [...] metus, jei ši įmonė nuspręstų išsikelti iš Leipcigo oro uosto per pirmuosius [...] bendrojo susitarimo metus). |
| --- | --- |

(97)

Vokietija pirmiausia paaiškina, kad Saksonijos federacinei žemei už garantiją bus netiesiogiai sumokėta kompensacija per papildomą pelną, susidariusį dėl investicijų. Antra, Vokietija laiko garantinį raštą įprasta verslo praktika, nes Saksonijos federacinė žemė šį [...] EUR vertės garantinį raštą DHL naudai pateikė kaip atsakomąją priemonę į Deutsche Post AG (t. y. DHL kontroliuojančiai bendrovei) sudarytą [...] EUR vertės garantinį raštą, kuriuo užtikrinamos galimos Leipcigo oro uosto pretenzijos bendrovei DHL (pvz., jei DHL turėtų mokėti sutartinį žalos atlyginimą, apskaičiuotą pagal tūpimo mokesčius už [...] metus, jei ši įmonė nuspręstų išsikelti iš Leipcigo oro uosto per pirmuosius [...] bendrojo susitarimo metus).

| (98) | Be to, Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad garantiniam raštui dar turi pritarti Komisija, ir kad jis dar neįsigaliojo. |
| --- | --- |

(98)

Be to, Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad garantiniam raštui dar turi pritarti Komisija, ir kad jis dar neįsigaliojo.

4.   TREČIŲJŲ ASMENŲ PASTABOS

4.1.   DHL

4.1.1.   Pagalba oro uostui

| (99) | DHL nuomone, Komisijos abejonės dėl būtinybės tiesti naująjį pietinį taką tiesiogiai prieštarauja jos pačios 2007 m. sausio 24 d. paskelbtam komunikatui Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas“ (25), pagal kurį turi būti didinami turimi pajėgumai, kad būtų mažinamas pernelyg didelis Europos oro uostų eismo intensyvumas. Bendrovė DHL mano, kad jos pačios ilgos ir sunkios tinkamo oro krovinių logistikos centro paieškos patvirtina Komisijos teiginį, jog šiame sektoriuje pasiekta pajėgumų riba. |
| --- | --- |

(99)

DHL nuomone, Komisijos abejonės dėl būtinybės tiesti naująjį pietinį taką tiesiogiai prieštarauja jos pačios 2007 m. sausio 24 d. paskelbtam komunikatui Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas“ (25), pagal kurį turi būti didinami turimi pajėgumai, kad būtų mažinamas pernelyg didelis Europos oro uostų eismo intensyvumas. Bendrovė DHL mano, kad jos pačios ilgos ir sunkios tinkamo oro krovinių logistikos centro paieškos patvirtina Komisijos teiginį, jog šiame sektoriuje pasiekta pajėgumų riba.

| (100) | Leipcigo oro uosto plėtra yra svarbus veiksnys, padedantis įveikti pajėgumų krizę. kai Komisijai paskelbus aviaciją ekonomikos augimo „varikliu“, o krovinių gabenimą oro transportu — vidaus rinkos ir užsienio prekybos „pagrindu“, Leipcigo oro uosto pajėgumų plėtra laikoma valstybių narių ir Bendrijos bendruoju interesu. |
| --- | --- |

(100)

Leipcigo oro uosto plėtra yra svarbus veiksnys, padedantis įveikti pajėgumų krizę. kai Komisijai paskelbus aviaciją ekonomikos augimo „varikliu“, o krovinių gabenimą oro transportu — vidaus rinkos ir užsienio prekybos „pagrindu“, Leipcigo oro uosto pajėgumų plėtra laikoma valstybių narių ir Bendrijos bendruoju interesu.

| (101) | DHL skaičiavimais, kur kas racionaliau išplėsti arba atnaujinti jau turimus kilimo ir tūpimo takus negu tiesti naujus. Esant lygiagrečių takų sistemai pavyktų išvengti orlaivių vėlavimo ir nereikėtų jų nukreipti į kitus oro uostus. Vėlavimas krovinių gabenimo oro transportu sektoriuje, ypač pagrindiniuose oro krovinių logistikos centruose teikiant skubių siuntų gabenimo paslaugas, yra didesnė problema negu vežant keleivius. |
| --- | --- |

(101)

DHL skaičiavimais, kur kas racionaliau išplėsti arba atnaujinti jau turimus kilimo ir tūpimo takus negu tiesti naujus. Esant lygiagrečių takų sistemai pavyktų išvengti orlaivių vėlavimo ir nereikėtų jų nukreipti į kitus oro uostus. Vėlavimas krovinių gabenimo oro transportu sektoriuje, ypač pagrindiniuose oro krovinių logistikos centruose teikiant skubių siuntų gabenimo paslaugas, yra didesnė problema negu vežant keleivius.

| (102) | DHL nuomone, didžiausia paskata persikelti į Leipcigo oro uostą yra ta, kad čia netaikomas naktinių skrydžių draudimas, geras susisiekimas su kelių ir geležinkelių tinklu, tinkamu kroviniams gabenti, ir vietoje esanti darbo jėga. Nutiesus kilimo ir tūpimo takus, reikės sukurti ir būtiną infrastruktūrą viešajam transportui kaip visuotinės svarbos paslaugai. Šis teiginys ypač taikytinas naujosioms Vokietijos federacinėms žemėms, nes neišplėtotos transporto infrastruktūros atnaujinimas šiuose regionuose, be abejonės, priskirtinas visuotinės svarbos valstybės funkcijai. |
| --- | --- |

(102)

DHL nuomone, didžiausia paskata persikelti į Leipcigo oro uostą yra ta, kad čia netaikomas naktinių skrydžių draudimas, geras susisiekimas su kelių ir geležinkelių tinklu, tinkamu kroviniams gabenti, ir vietoje esanti darbo jėga. Nutiesus kilimo ir tūpimo takus, reikės sukurti ir būtiną infrastruktūrą viešajam transportui kaip visuotinės svarbos paslaugai. Šis teiginys ypač taikytinas naujosioms Vokietijos federacinėms žemėms, nes neišplėtotos transporto infrastruktūros atnaujinimas šiuose regionuose, be abejonės, priskirtinas visuotinės svarbos valstybės funkcijai.

| (103) | Per sudėtingą pietinio tako plano patvirtinimo procedūrą nustatyta, kad makroekonominiu ir mikroekonominiu požiūriu būtina atnaujinti pietinį taką. Todėl galima atmesti prielaidą, kad Leipcigo oro uosto pietinis takas buvo suprojektuotas ir nutiestas specialiai DHL. Šis projektas, sprendžiant pagal jo įgyvendinimo laiką ir faktus, buvo įgyvendintas neatsižvelgiant į DHL. |
| --- | --- |

(103)

Per sudėtingą pietinio tako plano patvirtinimo procedūrą nustatyta, kad makroekonominiu ir mikroekonominiu požiūriu būtina atnaujinti pietinį taką. Todėl galima atmesti prielaidą, kad Leipcigo oro uosto pietinis takas buvo suprojektuotas ir nutiestas specialiai DHL. Šis projektas, sprendžiant pagal jo įgyvendinimo laiką ir faktus, buvo įgyvendintas neatsižvelgiant į DHL.

| (104) | DHL mano, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nepakankamai atsižvelgė į specifinius skubių siuntų gabenimo logistikos reikalavimus. Kitaip nei vežant keleivius, kai likus nedaug laiko orlaivis gali būti nukreipiamas į kitą oro uostą, skubių siuntų gabenimo paslaugoms būtina įrengti oro krovinių logistikos centrus ir reikia tokių didelių investicijų, kad jos atsiperka tik tada, jei įmonė turi nuolatinį filialą. Skubios siuntos oro transportu paprastai gabenamos naktį, todėl ši paslauga labai priklauso nuo to, ar oro vežėjui nuolat skiriami naktinių skrydžių laiko tarpsniai. Tačiau jei Komisija šią esminę sąlygą traktuoja kaip oro vežėjui teikiamą pirmenybę, ji kvestionuoja visų skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjų ekonominį pagrindą. |
| --- | --- |

(104)

DHL mano, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nepakankamai atsižvelgė į specifinius skubių siuntų gabenimo logistikos reikalavimus. Kitaip nei vežant keleivius, kai likus nedaug laiko orlaivis gali būti nukreipiamas į kitą oro uostą, skubių siuntų gabenimo paslaugoms būtina įrengti oro krovinių logistikos centrus ir reikia tokių didelių investicijų, kad jos atsiperka tik tada, jei įmonė turi nuolatinį filialą. Skubios siuntos oro transportu paprastai gabenamos naktį, todėl ši paslauga labai priklauso nuo to, ar oro vežėjui nuolat skiriami naktinių skrydžių laiko tarpsniai. Tačiau jei Komisija šią esminę sąlygą traktuoja kaip oro vežėjui teikiamą pirmenybę, ji kvestionuoja visų skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjų ekonominį pagrindą.

| (105) | Jei finansinė atsakomybė už pietinį taką būtų perkelta DHL, ši įmonė įžvelgtų nepriimtiną diskriminaciją skubių siuntų gabenimo rinkoje, nes jos konkurentai turėtų mokėti tik standartinius mokesčius už krovininių orlaivių skrydžius ir jiems nebūtų užkraunamos investicijų į kilimo ir tūpimo takus sąnaudos. DHL nuomone, pasirašydamas susitarimą, oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes kilimo ir tūpimo mokesčiai, oro uosto perono nuomos sutartyje ir sutartyje dėl užstatymo teisės numatytos sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas. Sutarties terminas ir numatytas žalos atlyginimas yra proporcingi. Bendrajame susitarime numatytos garantijos, atsižvelgiant į numatomą riziką, pateisinamos ir taip pat atitinka įprastas rinkos sąlygas. Garantiniam raštui dar turi pritarti Komisija, jis dar negalioja. |
| --- | --- |

(105)

Jei finansinė atsakomybė už pietinį taką būtų perkelta DHL, ši įmonė įžvelgtų nepriimtiną diskriminaciją skubių siuntų gabenimo rinkoje, nes jos konkurentai turėtų mokėti tik standartinius mokesčius už krovininių orlaivių skrydžius ir jiems nebūtų užkraunamos investicijų į kilimo ir tūpimo takus sąnaudos. DHL nuomone, pasirašydamas susitarimą, oro uostas veikė kaip privatus investuotojas, nes kilimo ir tūpimo mokesčiai, oro uosto perono nuomos sutartyje ir sutartyje dėl užstatymo teisės numatytos sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas. Sutarties terminas ir numatytas žalos atlyginimas yra proporcingi. Bendrajame susitarime numatytos garantijos, atsižvelgiant į numatomą riziką, pateisinamos ir taip pat atitinka įprastas rinkos sąlygas. Garantiniam raštui dar turi pritarti Komisija, jis dar negalioja.

4.1.2.   Pagalba DHL

| (106) | DHL nuomone, bendrajame susitarime nėra jokių lengvatų DHL, o tik įprastos rinkos finansinės aplinkybės ir sąlygos. |
| --- | --- |

(106)

DHL nuomone, bendrajame susitarime nėra jokių lengvatų DHL, o tik įprastos rinkos finansinės aplinkybės ir sąlygos.

4.1.2.1.   Bendrajame susitarime nustatytų garantijų suderinamumas su rinka

| (107) | DHL mano, kad Komisija savo tyrime, ar privatus investuotojas pritartų bendrajame susitarime numatytam įsipareigojimui atlyginti žalą, neatsižvelgia į visiškai skirtingą ekonominę suinteresuotųjų šalių riziką. |
| --- | --- |

(107)

DHL mano, kad Komisija savo tyrime, ar privatus investuotojas pritartų bendrajame susitarime numatytam įsipareigojimui atlyginti žalą, neatsižvelgia į visiškai skirtingą ekonominę suinteresuotųjų šalių riziką.

| (108) | Pagrindinio oro krovinių logistikos centro Leipcigo oro uoste įrengimas DHL reiškia ne tik daugiau kaip 250 mln. EUR investiciją, bet ir visišką ekonominę priklausomybę nuo ilgalaikio laiko tarpsnių suteikimo naktiniams skrydžiams. Jei ji nebegalėtų pasinaudoti tais laiko tarpsniais, kiltų klausimas ne tik dėl 250 mln. EUR investicijos prasmės, bet ir būtų sutrukdyta visai tarptautinei DHL veiklai skubių siuntų gabenimo srityje, o tuomet pasekmės būtų skaudžios ir neprognozuojamos. DHL apskaičiavimu, visi privatūs investuotojai, kurie nori paskatinti stambų klientą investuoti į nuolatinės veiklos vietą ir prisiimti didelę finansinę riziką, šią riziką vertina pagal principą „duodu, kad ir tu man duotum“, kad pritrauktų klientus. |
| --- | --- |

(108)

Pagrindinio oro krovinių logistikos centro Leipcigo oro uoste įrengimas DHL reiškia ne tik daugiau kaip 250 mln. EUR investiciją, bet ir visišką ekonominę priklausomybę nuo ilgalaikio laiko tarpsnių suteikimo naktiniams skrydžiams. Jei ji nebegalėtų pasinaudoti tais laiko tarpsniais, kiltų klausimas ne tik dėl 250 mln. EUR investicijos prasmės, bet ir būtų sutrukdyta visai tarptautinei DHL veiklai skubių siuntų gabenimo srityje, o tuomet pasekmės būtų skaudžios ir neprognozuojamos. DHL apskaičiavimu, visi privatūs investuotojai, kurie nori paskatinti stambų klientą investuoti į nuolatinės veiklos vietą ir prisiimti didelę finansinę riziką, šią riziką vertina pagal principą „duodu, kad ir tu man duotum“, kad pritrauktų klientus.

| (109) | Be to, oro uosto rizika, nusprendus įrengti antrąjį kilimo ir tūpimo taką (sprendimas priimtas neatsižvelgiant į DHL planus), yra gerokai mažesnė už DHL riziką. Todėl šis itin nelygus verslo rizikos paskirstymas turėjo atsispindėti atsakomybės nuostatose. Akivaizdu, kad naktinių skrydžių draudimas arba apribojimas DHL padarytų didelę žalą, o oro uosto patiriami nuostoliai tebūtų negauti mokesčiai už kilimą ir tūpimą, kuriuos vėl lengvai galėtų kompensuoti kiti tako naudotojai. Tikimybė, kad DHL persikels į kitą oro uostą, yra labai maža atsižvelgiant vien į itin dideles investicijų sąnaudas. Todėl žalos atlyginimo nuostata bendrajame susitarime buvo objektyviai būtina ir įprasta rinkos praktika. |
| --- | --- |

(109)

Be to, oro uosto rizika, nusprendus įrengti antrąjį kilimo ir tūpimo taką (sprendimas priimtas neatsižvelgiant į DHL planus), yra gerokai mažesnė už DHL riziką. Todėl šis itin nelygus verslo rizikos paskirstymas turėjo atsispindėti atsakomybės nuostatose. Akivaizdu, kad naktinių skrydžių draudimas arba apribojimas DHL padarytų didelę žalą, o oro uosto patiriami nuostoliai tebūtų negauti mokesčiai už kilimą ir tūpimą, kuriuos vėl lengvai galėtų kompensuoti kiti tako naudotojai. Tikimybė, kad DHL persikels į kitą oro uostą, yra labai maža atsižvelgiant vien į itin dideles investicijų sąnaudas. Todėl žalos atlyginimo nuostata bendrajame susitarime buvo objektyviai būtina ir įprasta rinkos praktika.

| (110) | Būtinybė užtikrinti skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjui netrukdomus naktinius skrydžius taip pat yra patvirtinama paskelbtoje SAB (Lježo oro uosto valdytojas) ir TNT sutartyje dėl TNT įrengiamo pagrindinio oro krovinių logistikos centro:






  a) | Lježo oro uosto kilimo ir tūpimo takai neribotam laikotarpiui rezervuojami konkrečiu laikotarpiu nuo 21 val. iki 6 val., kuriuo vykdoma 140 % TNT veiklos (SAB ir TNT sutarties 32.1 punktas). Ši išlyga akivaizdžiai peržengia bendrojo susitarimo nuostatas šioje byloje, nes joje numatomas nuolatinis 40 % pajėgumų rezervas, ir atspindima tik objektyvi būtinybė atitinkamai įmonei sutartimi nuolat garantuoti būtinus laiko tarpsnius naktiniams skrydžiams bei apsaugoti padarytas dideles investicijas. |
| --- | --- | --- |

(110)

Būtinybė užtikrinti skubių siuntų gabenimo paslaugų teikėjui netrukdomus naktinius skrydžius taip pat yra patvirtinama paskelbtoje SAB (Lježo oro uosto valdytojas) ir TNT sutartyje dėl TNT įrengiamo pagrindinio oro krovinių logistikos centro:

a)

Lježo oro uosto kilimo ir tūpimo takai neribotam laikotarpiui rezervuojami konkrečiu laikotarpiu nuo 21 val. iki 6 val., kuriuo vykdoma 140 % TNT veiklos (SAB ir TNT sutarties 32.1 punktas). Ši išlyga akivaizdžiai peržengia bendrojo susitarimo nuostatas šioje byloje, nes joje numatomas nuolatinis 40 % pajėgumų rezervas, ir atspindima tik objektyvi būtinybė atitinkamai įmonei sutartimi nuolat garantuoti būtinus laiko tarpsnius naktiniams skrydžiams bei apsaugoti padarytas dideles investicijas.

| b) | Be to, SAB ir Valonijos regionas prisiėmė neribotą atsakomybę už visus nuostolius, įskaitant negautą pelną neįvykdžius garantijų per 20 metų (SAB ir TNT sutarties 8.c punktas). |
| --- | --- |

b)

Be to, SAB ir Valonijos regionas prisiėmė neribotą atsakomybę už visus nuostolius, įskaitant negautą pelną neįvykdžius garantijų per 20 metų (SAB ir TNT sutarties 8.c punktas).

| (111) | DHL apskaičiavimu, netolygus žalos rizikos paskirstymas išreiškiamas įvairiose taisyklėse dėl įpareigojimo atlyginti žalą apimties ir trukmės: nors TNT per visą sutarties galiojimo laikotarpį gali reikalauti SAB atlyginti žalą, jei nevykdomos garantijos, tačiau iš SAB reikalaujamo žalos atlyginimo dydis mažėja tęsiantis sutarties terminui; jei TNT nutraukia sutartį po 10 metų, žalos atlyginimo dydis sumažėja iki metinio tūpimo mokesčio vidurkio sumos (žr. SAB ir TNT sutarties 10.3 c punktą). |
| --- | --- |

(111)

DHL apskaičiavimu, netolygus žalos rizikos paskirstymas išreiškiamas įvairiose taisyklėse dėl įpareigojimo atlyginti žalą apimties ir trukmės: nors TNT per visą sutarties galiojimo laikotarpį gali reikalauti SAB atlyginti žalą, jei nevykdomos garantijos, tačiau iš SAB reikalaujamo žalos atlyginimo dydis mažėja tęsiantis sutarties terminui; jei TNT nutraukia sutartį po 10 metų, žalos atlyginimo dydis sumažėja iki metinio tūpimo mokesčio vidurkio sumos (žr. SAB ir TNT sutarties 10.3 c punktą).

4.1.2.2   Nuomos sutarčių suderinamumas su rinka

| (112) | Atsakydama į Komisijos kritiką, kad nuomos tarifai už oro uosto peroną nėra suderinti su šiame regione įprasta nekilnojamojo turto kaina, DHL pareiškė, jog teisiniu požiūriu ši nuomos sutartis nėra įprasta nuomos sutartis. Dėl jos teisinės formos ir pobūdžio išperkamosios nuomos sutartyje neatsižvelgiama į šiame regione įprastus nuomos tarifus, bet orientuojamasi į nuomotojo suteikto kapitalo palūkanų normą. Todėl nebūtų tinkama nustatyti naudotojo mokėtiną atlygį pagal šiame regione įprastus nuomos tarifus ir tokios praktikos nėra panašiose nuomos sutartyse. |
| --- | --- |

(112)

Atsakydama į Komisijos kritiką, kad nuomos tarifai už oro uosto peroną nėra suderinti su šiame regione įprasta nekilnojamojo turto kaina, DHL pareiškė, jog teisiniu požiūriu ši nuomos sutartis nėra įprasta nuomos sutartis. Dėl jos teisinės formos ir pobūdžio išperkamosios nuomos sutartyje neatsižvelgiama į šiame regione įprastus nuomos tarifus, bet orientuojamasi į nuomotojo suteikto kapitalo palūkanų normą. Todėl nebūtų tinkama nustatyti naudotojo mokėtiną atlygį pagal šiame regione įprastus nuomos tarifus ir tokios praktikos nėra panašiose nuomos sutartyse.

| (113) | Komisijos kritika, kad pagal nuomos sutartį apribojama oro uosto veiksmų laisvė kalbant apie investicijų sąnaudų finansavimą kreditais ar nuosavu kapitalu, DHL nuomone, yra pagrįsta neteisingu nuomos sutarties aiškinimu. Iš tiesų sutartimi Leipcigo oro uostas yra įpareigojamas tik rinkti pasiūlymus dėl kreditavimo, kad susidarytų objektyvų pagrindą naudotojo mokamam atlygiui apskaičiuoti, o ne imti kreditus. Todėl oro uostas nėra įpareigotas pasinaudoti tokiais pasiūlymais ir gali nevaržomai priimti sprendimus dėl finansavimo. |
| --- | --- |

(113)

Komisijos kritika, kad pagal nuomos sutartį apribojama oro uosto veiksmų laisvė kalbant apie investicijų sąnaudų finansavimą kreditais ar nuosavu kapitalu, DHL nuomone, yra pagrįsta neteisingu nuomos sutarties aiškinimu. Iš tiesų sutartimi Leipcigo oro uostas yra įpareigojamas tik rinkti pasiūlymus dėl kreditavimo, kad susidarytų objektyvų pagrindą naudotojo mokamam atlygiui apskaičiuoti, o ne imti kreditus. Todėl oro uostas nėra įpareigotas pasinaudoti tokiais pasiūlymais ir gali nevaržomai priimti sprendimus dėl finansavimo.

| (114) | Svarstymuose dėl atlygio už užstatymą Komisija akivaizdžiai remiasi neteisinga informacija apie žemės sklypo plotą pagal užstatymo sutarties 1.5 punktą. Iš tiesų sklypo plotas yra [...] m2, todėl vietoje numanomos [...] EUR/m2 nuomos turi būti mokama [...] EUR/m2 nuoma. Komisijos spėjamo neproporcingumo tarp užstatymo sutarties ir opciono mokesčių nėra, jeigu atsižvelgiama į teisingą sklypo plotą. |
| --- | --- |

(114)

Svarstymuose dėl atlygio už užstatymą Komisija akivaizdžiai remiasi neteisinga informacija apie žemės sklypo plotą pagal užstatymo sutarties 1.5 punktą. Iš tiesų sklypo plotas yra [...] m2, todėl vietoje numanomos [...] EUR/m2 nuomos turi būti mokama [...] EUR/m2 nuoma. Komisijos spėjamo neproporcingumo tarp užstatymo sutarties ir opciono mokesčių nėra, jeigu atsižvelgiama į teisingą sklypo plotą.

4.1.2.3   Oro uosto mokesčių suderinamumas su rinka

| (115) | Komisijos svarstymai, pagrįsti didėjančiomis išlaidomis už pietinį taką, yra nepriimtini, nes pietinis takas yra nutiestas visuomenės poreikiams, o ne specialiai DHL. Todėl tikrinami galėtų būti tik oro uosto mokesčiai. Palyginti su kitais Europos oro uostais, kuriuose tvarkomi DHL oro kroviniai (Bergamo (BGY), Briuselio (BRU), Kelno (CGN) ir Notingemo (EMA)), tūpimo mokesčiai Leipcigo oro uoste (LEJ) yra vidutiniškai [...] % didesni; naktinių skrydžių mokesčiai yra [...] % didesni už vidurkį (žr. toliau pateikiamą lentelę). Palyginti su dabartiniais Vatri oro uosto tūpimo mokesčiais, už tūpimą Leipcige DHL moka beveik [...] kartus daugiau. Be to, visi Leipcigo oro uosto naudotojai turi mokėti tokius pačius oro uosto mokesčius. DHL yra įsitikinusi, kad Leipcigo oro uosto tūpimo mokesčiai atitinka rinkos sąlygas.
  6 lentelė
  Oro uosto mokesčiai už dieninius skrydžius | A300 | B757 (100 T) | B757 (93 T) | Vidurkis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGY | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BRU | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CGN | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EMA | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidut. DHL centruose | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vatri | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LEJ | [...] | [...] | [...] | [...] |

(115)

Komisijos svarstymai, pagrįsti didėjančiomis išlaidomis už pietinį taką, yra nepriimtini, nes pietinis takas yra nutiestas visuomenės poreikiams, o ne specialiai DHL. Todėl tikrinami galėtų būti tik oro uosto mokesčiai. Palyginti su kitais Europos oro uostais, kuriuose tvarkomi DHL oro kroviniai (Bergamo (BGY), Briuselio (BRU), Kelno (CGN) ir Notingemo (EMA)), tūpimo mokesčiai Leipcigo oro uoste (LEJ) yra vidutiniškai [...] % didesni; naktinių skrydžių mokesčiai yra [...] % didesni už vidurkį (žr. toliau pateikiamą lentelę). Palyginti su dabartiniais Vatri oro uosto tūpimo mokesčiais, už tūpimą Leipcige DHL moka beveik [...] kartus daugiau. Be to, visi Leipcigo oro uosto naudotojai turi mokėti tokius pačius oro uosto mokesčius. DHL yra įsitikinusi, kad Leipcigo oro uosto tūpimo mokesčiai atitinka rinkos sąlygas.

6 lentelė

Oro uosto mokesčiai už dieninius skrydžius

A300

B757 (100 T)

B757 (93 T)

Vidurkis

BGY

[...]

[...]

[...]

[...]

BRU

[...]

[...]

[...]

[...]

CGN

[...]

[...]

[...]

[...]

EMA

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidut. DHL centruose

[...]

[...]

[...]

[...]

Vatri

[...]

[...]

[...]

[...]

LEJ

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidutiniai mokesčiai apskaičiuojami pagal DHL naudojamų orlaivių tipus (A300, B757).

7 lentelė

Oro uosto mokesčiai už naktinius skrydžius

| | A300 | B757 (100 T) | B757 (93 T) | Vidurkis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BGY | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BRU | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CGN | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EMA | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vidut. DHL centruose | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vatri | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LEJ | [...] | [...] | [...] | [...] |

A300

B757 (100 T)

B757 (93 T)

Vidurkis

BGY

[...]

[...]

[...]

[...]

BRU

[...]

[...]

[...]

[...]

CGN

[...]

[...]

[...]

[...]

EMA

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidut. DHL centruose

[...]

[...]

[...]

[...]

Vatri

[...]

[...]

[...]

[...]

LEJ

[...]

[...]

[...]

[...]

Vidutiniai mokesčiai apskaičiuojami pagal DHL naudojamų orlaivių tipus (A300, B757).

4.2.   Mitteldeutsche Flughafen AG (MFAG)

| (116) | MFAG yra Leipcigo oro uosto savininkė ir savo pastabų pradžioje pareiškia, kad visiškai pritaria Vokietijos pastaboms. |
| --- | --- |

(116)

MFAG yra Leipcigo oro uosto savininkė ir savo pastabų pradžioje pareiškia, kad visiškai pritaria Vokietijos pastaboms.

4.2.1.   Pagalba oro uostui

| (117) | Oro uosto savininkės nuomone, faktas, kad oro uostas pritraukia įmones, rodo, kad jis gali patenkinti paklausą. Leipcigo oro uosto plėtra ir jo integracija į regioninį transporto tinklą yra labai svarbios šio regiono augimui, kurį remia ir Europos bendrija. Oro uostas taip pat atitinka visoje Europoje taikomą reikalavimą kurti oro uosto pajėgumus, kuriais būtų palaikomas Europos bendrijos konkurencingumas krovinių gabenimo oru sektoriuje. |
| --- | --- |

(117)

Oro uosto savininkės nuomone, faktas, kad oro uostas pritraukia įmones, rodo, kad jis gali patenkinti paklausą. Leipcigo oro uosto plėtra ir jo integracija į regioninį transporto tinklą yra labai svarbios šio regiono augimui, kurį remia ir Europos bendrija. Oro uostas taip pat atitinka visoje Europoje taikomą reikalavimą kurti oro uosto pajėgumus, kuriais būtų palaikomas Europos bendrijos konkurencingumas krovinių gabenimo oru sektoriuje.

4.3.   ADV — Vokietijos oro uostų darbo grupė

4.3.1.   Pagalba oro uostui

| (118) | Vokietijos oro uostų darbo grupės (vok. Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen) nuomone, Vokietija neišvengiamai yra priklausoma nuo veiksmingų transporto jungčių su transporto mazgais visame pasaulyje. Dėl nuolat didėjančio kapitalo, susijusio su gabenamais oru kroviniais, didėja greitesnio vežimo laiko atžvilgiu reikšmė. Per pastaruosius dvidešimt metų naktinių paslaugų sektorius sparčiai didėjo ir ši tendencija išliks nuolatinės globalizacijos sąlygomis. Tačiau Vokietijoje kyla kliūčių įsikurti didelėms krovinių gabenimo oru įmonėms, o ši problema kelia rūpesčių visai Europai. Naktinių skrydžių pajėgumai trijuose didžiausiuose oro krovinių logistikos centruose Frankfurte, Miunchene ir Kelne–Bonoje jau beveik visiškai išnaudoti, todėl padėtis tik pablogės, kai Frankfurto oro uostas visiškai nutrauks naktinius skrydžius. Darbo grupės nuomone, turi būti kuriami nauji pajėgumai, kad būtų išlaikytas ekonominis konkurencingumas pasaulio rinkoje. Leipcigo oro uosto plėtra atitinka šiuos siekius, sumažina kitų oro uostų apkrovą ir leidžia jiems skirti daugiau dėmesio keleivių vežimui. Leipcigo oro uostas sykiu yra ekonominės Rytų Vokietijos plėtros ramstis. Vokietijos oro uostų darbo grupės nuomone, Leipcigo oro uosto naująjį pietinį taką tiesti buvo skubiai būtina. |
| --- | --- |

(118)

Vokietijos oro uostų darbo grupės (vok. Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen) nuomone, Vokietija neišvengiamai yra priklausoma nuo veiksmingų transporto jungčių su transporto mazgais visame pasaulyje. Dėl nuolat didėjančio kapitalo, susijusio su gabenamais oru kroviniais, didėja greitesnio vežimo laiko atžvilgiu reikšmė. Per pastaruosius dvidešimt metų naktinių paslaugų sektorius sparčiai didėjo ir ši tendencija išliks nuolatinės globalizacijos sąlygomis. Tačiau Vokietijoje kyla kliūčių įsikurti didelėms krovinių gabenimo oru įmonėms, o ši problema kelia rūpesčių visai Europai. Naktinių skrydžių pajėgumai trijuose didžiausiuose oro krovinių logistikos centruose Frankfurte, Miunchene ir Kelne–Bonoje jau beveik visiškai išnaudoti, todėl padėtis tik pablogės, kai Frankfurto oro uostas visiškai nutrauks naktinius skrydžius. Darbo grupės nuomone, turi būti kuriami nauji pajėgumai, kad būtų išlaikytas ekonominis konkurencingumas pasaulio rinkoje. Leipcigo oro uosto plėtra atitinka šiuos siekius, sumažina kitų oro uostų apkrovą ir leidžia jiems skirti daugiau dėmesio keleivių vežimui. Leipcigo oro uostas sykiu yra ekonominės Rytų Vokietijos plėtros ramstis. Vokietijos oro uostų darbo grupės nuomone, Leipcigo oro uosto naująjį pietinį taką tiesti buvo skubiai būtina.

4.4.   Leipcigo miestas

4.4.1.   Pagalba oro uostui

| (119) | Leipcigo miesto nuomone, šiaurinis Leipcigo regionas, kaip prekybos ir verslo centras, yra labai svarbus tarptautiniam trijų Vokietijos federacinių žemių konkurencingumui. Išplėtojus greitkelių ir valstybinės reikšmės kelių tinklą, nutiesus greitojo traukinio liniją ir sukūrus regioninių geležinkelių sistemą, tačiau visų pirma išplėtus Leipcigo oro uostą, šio logistikos centro padėtis puikia tinka ilgai konkuruoti tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

(119)

Leipcigo miesto nuomone, šiaurinis Leipcigo regionas, kaip prekybos ir verslo centras, yra labai svarbus tarptautiniam trijų Vokietijos federacinių žemių konkurencingumui. Išplėtojus greitkelių ir valstybinės reikšmės kelių tinklą, nutiesus greitojo traukinio liniją ir sukūrus regioninių geležinkelių sistemą, tačiau visų pirma išplėtus Leipcigo oro uostą, šio logistikos centro padėtis puikia tinka ilgai konkuruoti tarptautiniu mastu.

| (120) | Leipcigo miesto, pramonės ir prekybos rūmų bei krovinių transporto centro atliktas tyrimas rodo, jog Vidurio Vokietija ir Leipcigo regionas gali tikėtis, kad logistikos sektoriuje bus sukurta 100 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

(120)

Leipcigo miesto, pramonės ir prekybos rūmų bei krovinių transporto centro atliktas tyrimas rodo, jog Vidurio Vokietija ir Leipcigo regionas gali tikėtis, kad logistikos sektoriuje bus sukurta 100 000 darbo vietų.

| (121) | Anot Leipcigo miesto, oro uosto pietinis takas yra viena esminių viešosios infrastruktūros dalių, kuri labai svarbi ne tik DHL, bet ir daugeliui kitų įmonių — ypač dėl didėjančių naktinių skrydžių suvaržymų kituose oro uostuose. DHL įsikūrimas Leipcige traktuojamas kaip esminis aspektas pritraukiant kitas krovinių gabenimo oru įmones ir iki galo išnaudojant oro uosto pajėgumus. |
| --- | --- |

(121)

Anot Leipcigo miesto, oro uosto pietinis takas yra viena esminių viešosios infrastruktūros dalių, kuri labai svarbi ne tik DHL, bet ir daugeliui kitų įmonių — ypač dėl didėjančių naktinių skrydžių suvaržymų kituose oro uostuose. DHL įsikūrimas Leipcige traktuojamas kaip esminis aspektas pritraukiant kitas krovinių gabenimo oru įmones ir iki galo išnaudojant oro uosto pajėgumus.

| (122) | Be to, Leipcigo miestas teigia, kad nutiesus naująjį pietinį taką bus sukurta lygiagrečių takų sistema, kuri atitolins oro transportą nuo tankiai gyvenamų sričių. Leipcigo miestas mano, kad Leipcigo oro uosto plėtra neįmanoma be valstybinio finansavimo. Tas pats argumentas taikytinas ir konkuruojantiems Europos oro uostams. |
| --- | --- |

(122)

Be to, Leipcigo miestas teigia, kad nutiesus naująjį pietinį taką bus sukurta lygiagrečių takų sistema, kuri atitolins oro transportą nuo tankiai gyvenamų sričių. Leipcigo miestas mano, kad Leipcigo oro uosto plėtra neįmanoma be valstybinio finansavimo. Tas pats argumentas taikytinas ir konkuruojantiems Europos oro uostams.

4.5.   Škoidico miestas

4.5.1.   Pagalba oro uostui

| (123) | Škoidico miestas atkreipia dėmesį į tai, kad jis tampa ryškios regioninės plėtros centru. Škoidicas sudaro viršregioninės plėtros ašies dalį ir per praėjusius dešimt metų tapo šiuolaikinės transporto sistemos centru. Šitokios sąlygos miestui susiklostė pirmiausia todėl, kad ekonomika šiame regione vystėsi, atsižvelgiant į Rytų Vokietijos standartus, ypač sparčiai. Miesto plėtrai sudaromos puikios sąlygos, todėl tikimasi, kad ši teigiama tendencija išliks. |
| --- | --- |

(123)

Škoidico miestas atkreipia dėmesį į tai, kad jis tampa ryškios regioninės plėtros centru. Škoidicas sudaro viršregioninės plėtros ašies dalį ir per praėjusius dešimt metų tapo šiuolaikinės transporto sistemos centru. Šitokios sąlygos miestui susiklostė pirmiausia todėl, kad ekonomika šiame regione vystėsi, atsižvelgiant į Rytų Vokietijos standartus, ypač sparčiai. Miesto plėtrai sudaromos puikios sąlygos, todėl tikimasi, kad ši teigiama tendencija išliks.

| (124) | O dėl pietinio tako Škoidico miestas atkreipia dėmesį į tai, kad oro uostas jau 1991 m. liepos 19 d. padarė išvadą, jog dėl sparčios regiono plėtros būtina atnaujinti antrąjį kilimo ir tūpimo taką. |
| --- | --- |

(124)

O dėl pietinio tako Škoidico miestas atkreipia dėmesį į tai, kad oro uostas jau 1991 m. liepos 19 d. padarė išvadą, jog dėl sparčios regiono plėtros būtina atnaujinti antrąjį kilimo ir tūpimo taką.

4.6.   Leipcigo pramonės ir prekybos rūmai

4.6.1.   Pagalba oro uostui

| (125) | Leipcigo pramonės ir prekybos rūmai teigia, kad tinkamą transporto infrastruktūrą turi sukurti valstybė, todėl ji gali neribotai kontroliuoti šios infrastruktūros plėtrą ir yra įpareigojama vykdyti tą kontrolę piliečių vardu. |
| --- | --- |

(125)

Leipcigo pramonės ir prekybos rūmai teigia, kad tinkamą transporto infrastruktūrą turi sukurti valstybė, todėl ji gali neribotai kontroliuoti šios infrastruktūros plėtrą ir yra įpareigojama vykdyti tą kontrolę piliečių vardu.

| (126) | Nuo 1991 m. buvo investuojama į oro uosto infrastruktūrų ir techninės įrangos plėtrą. Šias priemones papildė kitos valstybės investicijos į geležinkelių ir kelių kokybės gerinimą aplink oro uostą. Geras aviacijos, geležinkelio ir kelių infrastruktūrų tinklas padėjo oro uostui tapti Europos keleivių ir krovinių vežimo oru centru. Oro uostas atitinka šiuolaikinius funkcionalumo, modernumo ir pajėgumų reikalavimus, keliamus logistikos centrui. Nuo 1993 m. ekonominės veiklos vykdytojai Vidurio Vokietijos regione skatina plėsti oro uostą. |
| --- | --- |

(126)

Nuo 1991 m. buvo investuojama į oro uosto infrastruktūrų ir techninės įrangos plėtrą. Šias priemones papildė kitos valstybės investicijos į geležinkelių ir kelių kokybės gerinimą aplink oro uostą. Geras aviacijos, geležinkelio ir kelių infrastruktūrų tinklas padėjo oro uostui tapti Europos keleivių ir krovinių vežimo oru centru. Oro uostas atitinka šiuolaikinius funkcionalumo, modernumo ir pajėgumų reikalavimus, keliamus logistikos centrui. Nuo 1993 m. ekonominės veiklos vykdytojai Vidurio Vokietijos regione skatina plėsti oro uostą.

| (127) | Logistika tapo atskiru paslaugų sektoriumi, kuris kasmet padidėja po maždaug 6 % ir turi daug galimybių toliau didėti. Europos Sąjungai išsiplėtus į rytus, šis regionas pasislinko į Europos ekonominės erdvės centrą. Jame įvairūs pramonės sektoriai ir logistikos paslaugų teikėjai užtikrina geras regiono ekonomines perspektyvas. Chemijos pramonei su maždaug 25 000 darbuotojų Vidurio Vokietijoje dažniausiai reikia geležinkelių transporto ir įvairių rūšių transporto paslaugų. O automobilių pramonei ir jos tiekėjams su maždaug 60 000 darbuotojų 450-yje įmonių bei puslaidininkių pramonei su maždaug 22 000 darbuotojų reikia transporto paslaugų, kurių atveju laiko veiksnys yra labai svarbus. |
| --- | --- |

(127)

Logistika tapo atskiru paslaugų sektoriumi, kuris kasmet padidėja po maždaug 6 % ir turi daug galimybių toliau didėti. Europos Sąjungai išsiplėtus į rytus, šis regionas pasislinko į Europos ekonominės erdvės centrą. Jame įvairūs pramonės sektoriai ir logistikos paslaugų teikėjai užtikrina geras regiono ekonomines perspektyvas. Chemijos pramonei su maždaug 25 000 darbuotojų Vidurio Vokietijoje dažniausiai reikia geležinkelių transporto ir įvairių rūšių transporto paslaugų. O automobilių pramonei ir jos tiekėjams su maždaug 60 000 darbuotojų 450-yje įmonių bei puslaidininkių pramonei su maždaug 22 000 darbuotojų reikia transporto paslaugų, kurių atveju laiko veiksnys yra labai svarbus.

| (128) | Visoms didžiosioms logistikos sektoriaus, dažniausiai įsikuriančio netoli didelio transporto mazgo, įmonėms yra atstovaujama regione ir jos sukūrė apie 160 000 darbo vietų. Šis skaičius atitinka maždaug 6 % visos darbo jėgos pasiūlos šiame regione. Pramonės ir prekybos rūmai tikisi, kad iki 2015 m. (kai regionas bus paverstas logistikos mazgu) bus sukurta dar 100 000 darbo vietų. Šis skaičius atitinka 10 % viso darbo jėgos potencialo šiame regione. |
| --- | --- |

(128)

Visoms didžiosioms logistikos sektoriaus, dažniausiai įsikuriančio netoli didelio transporto mazgo, įmonėms yra atstovaujama regione ir jos sukūrė apie 160 000 darbo vietų. Šis skaičius atitinka maždaug 6 % visos darbo jėgos pasiūlos šiame regione. Pramonės ir prekybos rūmai tikisi, kad iki 2015 m. (kai regionas bus paverstas logistikos mazgu) bus sukurta dar 100 000 darbo vietų. Šis skaičius atitinka 10 % viso darbo jėgos potencialo šiame regione.

4.6.2.   Pagalba DHL

| (129) | Be DHL, oro uostas pritraukė kitų krovinių gabenimo oru ir logistikos įmonių. Todėl negalima teigti, kad Leipcigo oro uoste nebuvo konkurencijos arba kad DHL buvo suteikta pirmenybė. Čia įsikūrusios tokios įmonės kaip SALIS (NATO strateginis oro transporto tarpinis sprendimas, angl. — „Strategic Airlift Minterim Solution“) ir Rusijos krovinių vežėjas Tesis, kuris vykdo skrydžius į Kiniją. Dar vienas tarpžemyninius skrydžius vykdantis krovinių vežėjas šiame oro uoste yra Jade Cargo International. 2007 m. balandžio 13 d. oro uoste buvo pastatytas World Cargo Center krovinių centras, kuriame per metus perkraunama 200 000 tonų krovinių, taigi oro uostas dar labiau įsitvirtino kaip oro krovinių logistikos centras. |
| --- | --- |

(129)

Be DHL, oro uostas pritraukė kitų krovinių gabenimo oru ir logistikos įmonių. Todėl negalima teigti, kad Leipcigo oro uoste nebuvo konkurencijos arba kad DHL buvo suteikta pirmenybė. Čia įsikūrusios tokios įmonės kaip SALIS (NATO strateginis oro transporto tarpinis sprendimas, angl. — „Strategic Airlift Minterim Solution“) ir Rusijos krovinių vežėjas Tesis, kuris vykdo skrydžius į Kiniją. Dar vienas tarpžemyninius skrydžius vykdantis krovinių vežėjas šiame oro uoste yra Jade Cargo International. 2007 m. balandžio 13 d. oro uoste buvo pastatytas World Cargo Center krovinių centras, kuriame per metus perkraunama 200 000 tonų krovinių, taigi oro uostas dar labiau įsitvirtino kaip oro krovinių logistikos centras.

4.7.   Halės–Desau pramonės ir prekybos rūmai

4.7.1.   Pagalba oro uostui

| (130) | Halės–Desau pramonės ir prekybos rūmai atstovauja daugiau kaip 52 000 įmonių ekonominiams ir politiniams interesams. Pramonės ir prekybos rūmų teigimu, tokią infrastruktūrą Vokietijoje kuria ir finansuoja valstybė. Su šiuo Europos ir Vokietijos transporto politikos principu susijusios šios bylos investicijos. |
| --- | --- |

(130)

Halės–Desau pramonės ir prekybos rūmai atstovauja daugiau kaip 52 000 įmonių ekonominiams ir politiniams interesams. Pramonės ir prekybos rūmų teigimu, tokią infrastruktūrą Vokietijoje kuria ir finansuoja valstybė. Su šiuo Europos ir Vokietijos transporto politikos principu susijusios šios bylos investicijos.

| (131) | Pramonės ir prekybos rūmų nuomone, oro uosto plėtrai taikytinos šios nuostatos:






  a) | ji padeda siekti Saksonijos ir Saksonijos–Anhalto federacinių žemių regioninio planavimo tikslų; |
| --- | --- | --- |

(131)

Pramonės ir prekybos rūmų nuomone, oro uosto plėtrai taikytinos šios nuostatos:

a)

ji padeda siekti Saksonijos ir Saksonijos–Anhalto federacinių žemių regioninio planavimo tikslų;

| b) | ji buvo patikrinta ir patvirtinta atliekant sudėtingą viešąją procedūrą, kurios rezultatus patvirtino Federalinis administracinis teismas; |
| --- | --- |

b)

ji buvo patikrinta ir patvirtinta atliekant sudėtingą viešąją procedūrą, kurios rezultatus patvirtino Federalinis administracinis teismas;

| c) | ji pagerina regione įsikūrusios pramonės vietos sąlygas; |
| --- | --- |

c)

ji pagerina regione įsikūrusios pramonės vietos sąlygas;

| d) | ji padeda sukurti daugiau darbo vietų tvariai besiplečiančiame regione; |
| --- | --- |

d)

ji padeda sukurti daugiau darbo vietų tvariai besiplečiančiame regione;

| e) | ji taip pat teikia naudą visam aviacijos sektoriui; |
| --- | --- |

e)

ji taip pat teikia naudą visam aviacijos sektoriui;

| f) | ji gali padėti išspręsti ilgalaikės paklausos tenkinimo Leipcigo oro uoste klausimą. |
| --- | --- |

f)

ji gali padėti išspręsti ilgalaikės paklausos tenkinimo Leipcigo oro uoste klausimą.

| (132) | 1993 m. Halės–Desau pramonės ir prekybos rūmai ir Leipcigo pramonės ir prekybos rūmai paskelbė bendrą dokumentą, kuriame pateikė nuomonę dėl oro uosto. Be kita ko, abeji pramonės ir prekybos rūmai parėmė sprendimą kurti dviejų takų sistemą (kiekvienas takas 3 600 m ilgio), kad padidėtų oro uosto pajėgumai. |
| --- | --- |

(132)

1993 m. Halės–Desau pramonės ir prekybos rūmai ir Leipcigo pramonės ir prekybos rūmai paskelbė bendrą dokumentą, kuriame pateikė nuomonę dėl oro uosto. Be kita ko, abeji pramonės ir prekybos rūmai parėmė sprendimą kurti dviejų takų sistemą (kiekvienas takas 3 600 m ilgio), kad padidėtų oro uosto pajėgumai.

| (133) | Susivienijus Vokietijai, valstybės investicijos į transporto sektorių smarkiai prisidėjo prie regiono ekonominės struktūros pokyčių. Komisija pripažino būtinybę remti šį regioną, kurio dalys vis dar priskiriamos 1 tikslo regionams, siekiant panaikinti esminius šio regiono trūkumus. Dėl didelių privačių ir valstybinių investicijų, ypač į infrastruktūros projektus, šis regionas pamažu tampa konkurencingas tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

(133)

Susivienijus Vokietijai, valstybės investicijos į transporto sektorių smarkiai prisidėjo prie regiono ekonominės struktūros pokyčių. Komisija pripažino būtinybę remti šį regioną, kurio dalys vis dar priskiriamos 1 tikslo regionams, siekiant panaikinti esminius šio regiono trūkumus. Dėl didelių privačių ir valstybinių investicijų, ypač į infrastruktūros projektus, šis regionas pamažu tampa konkurencingas tarptautiniu lygmeniu.

| (134) | Nepaisant to, nedarbas regione vis dar yra du kartus didesnis už Europos bendrijos vidurkį. Tai rodo, kad šiam regionui vis dar būtinos valstybės investicijos, pirmiausia gerinančios infrastruktūrą, kad būtų stiprinamas jo konkurencingumas ir pritraukiamos įmonės. Tik taip šis regionas gali prasmingai prisidėti prie Europos bendrijos Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(134)

Nepaisant to, nedarbas regione vis dar yra du kartus didesnis už Europos bendrijos vidurkį. Tai rodo, kad šiam regionui vis dar būtinos valstybės investicijos, pirmiausia gerinančios infrastruktūrą, kad būtų stiprinamas jo konkurencingumas ir pritraukiamos įmonės. Tik taip šis regionas gali prasmingai prisidėti prie Europos bendrijos Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo.

4.7.2.   Pagalba DHL

| (135) | Pramonės ir prekybos rūmai pabrėžė, kad oro uosto modernizavimas yra nuoseklus ir nuolatinis procesas, pradėtas dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Kiekvienas ilgo proceso etapas turėjo būti viešai įvertintas ir patvirtintas. Pietinis takas suprojektuotas ir nutiestas laikantis šių sąlygų, todėl būtų neteisinga teigti, kad jis nutiestas specialiai DHL. |
| --- | --- |

(135)

Pramonės ir prekybos rūmai pabrėžė, kad oro uosto modernizavimas yra nuoseklus ir nuolatinis procesas, pradėtas dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Kiekvienas ilgo proceso etapas turėjo būti viešai įvertintas ir patvirtintas. Pietinis takas suprojektuotas ir nutiestas laikantis šių sąlygų, todėl būtų neteisinga teigti, kad jis nutiestas specialiai DHL.

4.8.   Ryanair

| (136) | Ryanair nesigilina į bylos detales ir pateikia greičiau „bendro pobūdžio“ pastabas; ši įmonė spėja, kad Komisija ne iki galo išnagrinėjo oro vežėjo ir oro uosto santykį bei naujausius oro transporto pokyčius, todėl padarė nemažai klaidingų išvadų. Ryanair būgštauja, kad Komisija bandys dar labiau stiprinti neteisingus sprendimo dėl Šarlerua ir 2005 m. gairių principus. |
| --- | --- |

(136)

Ryanair nesigilina į bylos detales ir pateikia greičiau „bendro pobūdžio“ pastabas; ši įmonė spėja, kad Komisija ne iki galo išnagrinėjo oro vežėjo ir oro uosto santykį bei naujausius oro transporto pokyčius, todėl padarė nemažai klaidingų išvadų. Ryanair būgštauja, kad Komisija bandys dar labiau stiprinti neteisingus sprendimo dėl Šarlerua ir 2005 m. gairių principus.

4.9.   Panalpina

| (137) | Panalpina jau daugiau negu dešimt metų kasdien gabena krovinius iš Leipcigo į Maskvą; Panalpina planuoja Leipcige pastatyti savo oro krovinių logistikos centrą ir tikisi pradėti reisus į Indijos subkontinentą bei Tolimuosius Rytus. |
| --- | --- |

(137)

Panalpina jau daugiau negu dešimt metų kasdien gabena krovinius iš Leipcigo į Maskvą; Panalpina planuoja Leipcige pastatyti savo oro krovinių logistikos centrą ir tikisi pradėti reisus į Indijos subkontinentą bei Tolimuosius Rytus.

4.9.1.   Pagalba oro uostui

| (138) | Panalpina būgštauja, kad daugelis didesniųjų oro uostų Europoje visus likusius pajėgumus panaudos keleiviams vežti; todėl Panalpina vertina oro uostą, kuris daugiau dėmesio skiria krovinių gabenimui. Be to, ši įmonė atkreipia dėmesį į tai, kad, nors Leipcigo oro uostas yra Europos centre, jis yra gana toli rytuose, todėl sutrumpėja iš jo vykdomi skrydžiai į Aziją. Oro uosto taikomas „24/7 režimas“ atitinka globalios prekių logistikos grandinės poreikius ir yra vienas didžiausių šio oro uosto pranašumų. |
| --- | --- |

(138)

Panalpina būgštauja, kad daugelis didesniųjų oro uostų Europoje visus likusius pajėgumus panaudos keleiviams vežti; todėl Panalpina vertina oro uostą, kuris daugiau dėmesio skiria krovinių gabenimui. Be to, ši įmonė atkreipia dėmesį į tai, kad, nors Leipcigo oro uostas yra Europos centre, jis yra gana toli rytuose, todėl sutrumpėja iš jo vykdomi skrydžiai į Aziją. Oro uosto taikomas „24/7 režimas“ atitinka globalios prekių logistikos grandinės poreikius ir yra vienas didžiausių šio oro uosto pranašumų.

| (139) | Panalpina giria sprendimą Leipcigo oro uostą išplėsti ir pertvarkyti į krovininį oro uostą bei pasiūlyti tokią infrastruktūrą, kuri ir ateityje garantuotų galimybę visą parą perkrauti oru gabenamus krovinius. Ši įmonė yra įsitikinusi, kad, atsižvelgdamos į Leipcigo oro uosto turimą infrastruktūrą ir paslaugas, Leipcigo apylinkėse įsikurs kitų įmonių, kurios padės kurti darbo vietas. Panalpina mano, kad jai suteikiamos tokios pačios galimybės naudotis Leipcigo oro uosto infrastruktūra ir superstruktūra kaip ir kitoms rinkos dalyvėms. |
| --- | --- |

(139)

Panalpina giria sprendimą Leipcigo oro uostą išplėsti ir pertvarkyti į krovininį oro uostą bei pasiūlyti tokią infrastruktūrą, kuri ir ateityje garantuotų galimybę visą parą perkrauti oru gabenamus krovinius. Ši įmonė yra įsitikinusi, kad, atsižvelgdamos į Leipcigo oro uosto turimą infrastruktūrą ir paslaugas, Leipcigo apylinkėse įsikurs kitų įmonių, kurios padės kurti darbo vietas. Panalpina mano, kad jai suteikiamos tokios pačios galimybės naudotis Leipcigo oro uosto infrastruktūra ir superstruktūra kaip ir kitoms rinkos dalyvėms.

4.10.   Jade Cargo International

4.10.1.   Pagalba oro uostui

| (140) | Atsižvelgiant į augančias pajėgumų problemas, būtina skubiai kurti oro krovinių logistikos centrus. Kadangi buvo neįmanoma šios infrastruktūros finansuoti privačiomis lėšomis, Jade Cargo International išreiškė nuostabą dėl Komisijos reikalavimo, pagal kurį oro uosto valdytojas privalo gauti tokį pelną, kokio tikėtųsi privatus investuotojas. Jei tos infrastruktūros nebūtų, neigiamas poveikis būtų padarytas ne tik Rytų Vokietijai, bet ir visai Europos bendrijai. |
| --- | --- |

(140)

Atsižvelgiant į augančias pajėgumų problemas, būtina skubiai kurti oro krovinių logistikos centrus. Kadangi buvo neįmanoma šios infrastruktūros finansuoti privačiomis lėšomis, Jade Cargo International išreiškė nuostabą dėl Komisijos reikalavimo, pagal kurį oro uosto valdytojas privalo gauti tokį pelną, kokio tikėtųsi privatus investuotojas. Jei tos infrastruktūros nebūtų, neigiamas poveikis būtų padarytas ne tik Rytų Vokietijai, bet ir visai Europos bendrijai.

| (141) | Jade Cargo International mano, kad jei Komisija priims neigiamą sprendimą, gali kilti pavojus Leipcigo oro uosto gyvavimui ir pačios įmonės verslo strategijai. Toks sprendimas padarytų neigiamą poveikį ir kitiems ekonomikos sektoriams. Kadangi oro uosto plėtra neiškraipo konkurencijos ir atitinka bendrus ekonominius interesus, Jade Cargo International tikisi teigiamo Komisijos sprendimo. |
| --- | --- |

(141)

Jade Cargo International mano, kad jei Komisija priims neigiamą sprendimą, gali kilti pavojus Leipcigo oro uosto gyvavimui ir pačios įmonės verslo strategijai. Toks sprendimas padarytų neigiamą poveikį ir kitiems ekonomikos sektoriams. Kadangi oro uosto plėtra neiškraipo konkurencijos ir atitinka bendrus ekonominius interesus, Jade Cargo International tikisi teigiamo Komisijos sprendimo.

4.10.2.   Pagalba DHL

| (142) | Jade Cargo International duomenimis, naujasis pietinis takas duos naudos jos pačios veiklai, todėl ji negali suprasti Komisijos argumentų, kad tik DHL gaus naudos iš nutiesto tako. Šis teiginys yra dar nesuprantamesnis todėl, kad skrydžių tvarką nustato Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba, o ne oro uostas. |
| --- | --- |

(142)

Jade Cargo International duomenimis, naujasis pietinis takas duos naudos jos pačios veiklai, todėl ji negali suprasti Komisijos argumentų, kad tik DHL gaus naudos iš nutiesto tako. Šis teiginys yra dar nesuprantamesnis todėl, kad skrydžių tvarką nustato Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba, o ne oro uostas.

4.11.   Condor

4.11.1.   Pagalba oro uostui

| (143) | Condor nurodo gerą susisiekimą įvairiomis transporto rūšimis. Ši įmonė mano, kad poreikius atitinkančios investicijos į jau esančius ir jau transporto tinklu sujungtus oro uostus (pvz., Leipcigo–Halės) yra prasmingesnės už investicijas į mažus oro uostus, kurie neturi būtinų sąlygų. |
| --- | --- |

(143)

Condor nurodo gerą susisiekimą įvairiomis transporto rūšimis. Ši įmonė mano, kad poreikius atitinkančios investicijos į jau esančius ir jau transporto tinklu sujungtus oro uostus (pvz., Leipcigo–Halės) yra prasmingesnės už investicijas į mažus oro uostus, kurie neturi būtinų sąlygų.

4.11.2.   Pagalba DHL

| (144) | Konkurencijos politikos požiūriu Condor neturi jokių pretenzijų dėl Leipcigo oro uosto plėtrai planuojamų skirti investicijų. Šiuolaikine dviejų takų oro uosto sistema galės naudotis visi potencialūs naudotojai. Atsižvelgiant į paklausą, būtina šiuolaikinė ir veiksminga infrastruktūra. |
| --- | --- |

(144)

Konkurencijos politikos požiūriu Condor neturi jokių pretenzijų dėl Leipcigo oro uosto plėtrai planuojamų skirti investicijų. Šiuolaikine dviejų takų oro uosto sistema galės naudotis visi potencialūs naudotojai. Atsižvelgiant į paklausą, būtina šiuolaikinė ir veiksminga infrastruktūra.

4.12.   Ruslan–Salis GmbH

4.12.1.   Pagalba oro uostui

| (145) | Bendrovės Ruslan–Salis (krovinių gabenimo oru įmonė) duomenimis, joks kitas oro uostas Vokietijoje, ypač Rytų Vokietijoje, netinka jos veiklai vykdyti. Šiai bendrovei svarbiausia buvo „užtikrinta prieiga“ prie būtinų transportavimo pajėgumų ir „užtikrinta galimybė jais naudotis“. |
| --- | --- |

(145)

Bendrovės Ruslan–Salis (krovinių gabenimo oru įmonė) duomenimis, joks kitas oro uostas Vokietijoje, ypač Rytų Vokietijoje, netinka jos veiklai vykdyti. Šiai bendrovei svarbiausia buvo „užtikrinta prieiga“ prie būtinų transportavimo pajėgumų ir „užtikrinta galimybė jais naudotis“.

| (146) | Apsisprendžiant pasirinkti Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą svarbiausi buvo tokie veiksniai: dviejų takų sistema, 24 val. per parą vykdoma veikla, tiesioginis susisiekimas geležinkeliu ir keliais su visais svarbiausiais objektais Vidurio Europoje bei atnaujintas ir pailgintas pietinis takas. |
| --- | --- |

(146)

Apsisprendžiant pasirinkti Leipcigo oro uostą kaip veiklos vykdymo vietą svarbiausi buvo tokie veiksniai: dviejų takų sistema, 24 val. per parą vykdoma veikla, tiesioginis susisiekimas geležinkeliu ir keliais su visais svarbiausiais objektais Vidurio Europoje bei atnaujintas ir pailgintas pietinis takas.

| (147) | Ruslan–Salis nuomone, pietinis takas buvo nutiestas visuomenės reikmėms ir nebuvo „tikslinė infrastruktūra“. Jis buvo būtinas ir proporcingas siekiant išvengti trukdžių naudojant transporto pajėgumus, stengiantis skatinti aviacijos sektorių ir padaryti teigiamą poveikį Leipcigo, Halės, Merzeburgo ir Desau regiono ekonomikai. |
| --- | --- |

(147)

Ruslan–Salis nuomone, pietinis takas buvo nutiestas visuomenės reikmėms ir nebuvo „tikslinė infrastruktūra“. Jis buvo būtinas ir proporcingas siekiant išvengti trukdžių naudojant transporto pajėgumus, stengiantis skatinti aviacijos sektorių ir padaryti teigiamą poveikį Leipcigo, Halės, Merzeburgo ir Desau regiono ekonomikai.

4.12.2.   Pagalba DHL

| (148) | Ruslan–Salis nepritaria Komisijos nuomonei, kad pietiniu taku ir oro uosto peronu naudosis tik DHL. Ši įmonė neigia spėjimą, kad tūpimo ir kilimo tako finansavimas, tiesimas ir eksploatavimas laikytinas „tiksline infrastruktūra“, t. y. komerciniu sandoriu tarp infrastruktūros savininko ir infrastruktūros naudotojo, kurį tokiu atveju reikia audituoti kaip ir bet kurį kitą komercinį sandorį. Be to, esą neteisinga teigti, kad laukiamas oro transporto apimties didėjimas, pagrindinis oro uosto plėtros argumentas, yra sietinas tik su DHL. |
| --- | --- |

(148)

Ruslan–Salis nepritaria Komisijos nuomonei, kad pietiniu taku ir oro uosto peronu naudosis tik DHL. Ši įmonė neigia spėjimą, kad tūpimo ir kilimo tako finansavimas, tiesimas ir eksploatavimas laikytinas „tiksline infrastruktūra“, t. y. komerciniu sandoriu tarp infrastruktūros savininko ir infrastruktūros naudotojo, kurį tokiu atveju reikia audituoti kaip ir bet kurį kitą komercinį sandorį. Be to, esą neteisinga teigti, kad laukiamas oro transporto apimties didėjimas, pagrindinis oro uosto plėtros argumentas, yra sietinas tik su DHL.

| (149) | Ruslan–Salis naudojasi pietiniu taku ir visa nauja infrastruktūra tomis pačiomis sąlygomis kaip DHL ir kitos įmonės. Joks naudotojas nelaikomas prioritetiniu. Pietinio tako tiesimu yra suinteresuotos visos krovinių gabenimo oru įmonės Leipcigo oro uoste. Nėra jokių požymių, kad infrastruktūra yra skirta DHL arba kad DHL taikomos kokios nors privilegijos. |
| --- | --- |

(149)

Ruslan–Salis naudojasi pietiniu taku ir visa nauja infrastruktūra tomis pačiomis sąlygomis kaip DHL ir kitos įmonės. Joks naudotojas nelaikomas prioritetiniu. Pietinio tako tiesimu yra suinteresuotos visos krovinių gabenimo oru įmonės Leipcigo oro uoste. Nėra jokių požymių, kad infrastruktūra yra skirta DHL arba kad DHL taikomos kokios nors privilegijos.

4.13.   BARIG (Board of Airline Representatives in Germany e.V.)

4.13.1.   Pagalba oro uostui

| (150) | BARIG nariai yra oro vežėjai, kurie Vokietijoje vykdo rinkodarą arba veiklą. BARIG teigia, kad Komisija jau atkreipė dėmesį į per didelę Europos didžiųjų oro uostų apkrovą. Tai ypač taikoma krovinių gabenimo oru sričiai, kurioje didėjant gabenamų oru krovinių kiekiui, didėja skirtumas tarp pajėgumų ir paklausos. Komisija savo komunikate „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas“ tiesiogiai perspėjo dėl „pajėgumų krizės“. BARIG nuomone, neigiamas Komisijos sprendimas sukeltų pavojų oro uosto gyvybingumui. |
| --- | --- |

(150)

BARIG nariai yra oro vežėjai, kurie Vokietijoje vykdo rinkodarą arba veiklą. BARIG teigia, kad Komisija jau atkreipė dėmesį į per didelę Europos didžiųjų oro uostų apkrovą. Tai ypač taikoma krovinių gabenimo oru sričiai, kurioje didėjant gabenamų oru krovinių kiekiui, didėja skirtumas tarp pajėgumų ir paklausos. Komisija savo komunikate „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas“ tiesiogiai perspėjo dėl „pajėgumų krizės“. BARIG nuomone, neigiamas Komisijos sprendimas sukeltų pavojų oro uosto gyvybingumui.

| (151) | BARIG nuomone, 2005 m. gairių nuostatos negalima taikyti Leipcigo oro uostui, nes svarstoma krovininio oro uosto plėtra, o gairėse kalbama tik apie konkurenciją keleivių vežimo srityje. |
| --- | --- |

(151)

BARIG nuomone, 2005 m. gairių nuostatos negalima taikyti Leipcigo oro uostui, nes svarstoma krovininio oro uosto plėtra, o gairėse kalbama tik apie konkurenciją keleivių vežimo srityje.

| (152) | Siekiant patenkinti pajėgumų paklausą kitais metais, reikia laiku plėsti krovinių gabenimo oru infrastruktūrą. Jei šios investicijos nebūtų finansuojamos valstybės lėšomis, oro uostų nebūtų galima nei pastatyti, nei išplėsti. Privatūs investuotojai tokių investicijų nedarytų. |
| --- | --- |

(152)

Siekiant patenkinti pajėgumų paklausą kitais metais, reikia laiku plėsti krovinių gabenimo oru infrastruktūrą. Jei šios investicijos nebūtų finansuojamos valstybės lėšomis, oro uostų nebūtų galima nei pastatyti, nei išplėsti. Privatūs investuotojai tokių investicijų nedarytų.

4.14.   Lufthansa AG

4.14.1.   Pagalba oro uostui

| (153) | Lufthansa pritaria Leipcigo oro uoste planuojamoms priemonėms, įskaitant naujo pietinio tako tiesimą. Šis projektas laikytinas tenkinančiu reikmes ir ekonomiškai pagrįstu. Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG pavaldžioji bendrovė, ketina gabenti oru daug krovinių iš Leipcigo ir į jį. Leipcigo oro uostas, greta Lufthansa oro krovinių logistikos centrų Frankfurte ir Miunchene, yra patraukli vieta veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(153)

Lufthansa pritaria Leipcigo oro uoste planuojamoms priemonėms, įskaitant naujo pietinio tako tiesimą. Šis projektas laikytinas tenkinančiu reikmes ir ekonomiškai pagrįstu. Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG pavaldžioji bendrovė, ketina gabenti oru daug krovinių iš Leipcigo ir į jį. Leipcigo oro uostas, greta Lufthansa oro krovinių logistikos centrų Frankfurte ir Miunchene, yra patraukli vieta veiklai vykdyti.

| (154) | Lufthansa AG atkreipia dėmesį į nuolat didėjančią oru gabenamų krovinių rinką ir Vokietijos rinkai prognozuojamą apie 5,3 % augimą. Tačiau tam, kad rinka taip augtų, būtina pasiekti, kad augant rinkai plėstųsi ir infrastruktūra. Planuojamos investicijos į Leipcigo oro uostą atitinka krovinių gabenimo oru pramonės srities dydžio, modernumo ir tolesnių plėtros galimybių reikalavimus. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa AG atkreipia dėmesį į nuolat didėjančią oru gabenamų krovinių rinką ir Vokietijos rinkai prognozuojamą apie 5,3 % augimą. Tačiau tam, kad rinka taip augtų, būtina pasiekti, kad augant rinkai plėstųsi ir infrastruktūra. Planuojamos investicijos į Leipcigo oro uostą atitinka krovinių gabenimo oru pramonės srities dydžio, modernumo ir tolesnių plėtros galimybių reikalavimus.

| (155) | Lygiagrečiai išdėsčius kilimo ir tūpimo takus, būtų galima mikroekonominiu požiūriu prasmingai optimizuoti pajėgumus ir padidinti oro uosto našumą. Taip suteikiamos galimybės augti visiems infrastruktūros naudotojams vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(155)

Lygiagrečiai išdėsčius kilimo ir tūpimo takus, būtų galima mikroekonominiu požiūriu prasmingai optimizuoti pajėgumus ir padidinti oro uosto našumą. Taip suteikiamos galimybės augti visiems infrastruktūros naudotojams vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu.

4.15.   ACD (Aircargo Club Deutschland)

4.15.1.   Pagalba oro uostui

| (156) | ACD nariai — tai krovinių gabenimo oru sektoriaus vadovaujantys darbuotojai. Jie tikisi, kad kitais metais šis sektorius vėl gerokai didės, ir būgštauja, kad dabartinių oro uostų turimos infrastruktūros nebepakaks. |
| --- | --- |

(156)

ACD nariai — tai krovinių gabenimo oru sektoriaus vadovaujantys darbuotojai. Jie tikisi, kad kitais metais šis sektorius vėl gerokai didės, ir būgštauja, kad dabartinių oro uostų turimos infrastruktūros nebepakaks.

4.15.2.   Pagalba DHL

| (157) | ACD neįžvelgia jokios Leipcigo oro uosto priklausomybės nuo DHL, juolab kad dėl spartaus Leipcigo ir Dresdeno regiono ekonominio augimo reikalingas našus oro uostas. |
| --- | --- |

(157)

ACD neįžvelgia jokios Leipcigo oro uosto priklausomybės nuo DHL, juolab kad dėl spartaus Leipcigo ir Dresdeno regiono ekonominio augimo reikalingas našus oro uostas.

4.16.   BDF (Vokietijos oro linijų bendrovių asociacija)

4.16.1.   Pagalba oro uostui

| (158) | BDF atstovauja Vokietijos reguliariojo oro susisiekimo, užsakomųjų reisų ir pigių skrydžių bendrovėms, todėl pritaria poreikius atitinkančios oro uosto infrastruktūros plėtrai. Ji mano, jog neteisinga, kad kai kuriuose Vokietijos oro uostuose trūksta pajėgumų, o tuo tarpu retai gyvenamuose regionuose nuolat atsiranda naujų nedidelių oro uostų, kurie, nors daugiausia yra finansuojami valstybės, stengiasi tik turėti kuo daugiau keleivių. Bet Leipcigo oro uostas nėra toks oro uostas, kurį reikėtų finansuoti tik vieno naudotojo naudai. |
| --- | --- |

(158)

BDF atstovauja Vokietijos reguliariojo oro susisiekimo, užsakomųjų reisų ir pigių skrydžių bendrovėms, todėl pritaria poreikius atitinkančios oro uosto infrastruktūros plėtrai. Ji mano, jog neteisinga, kad kai kuriuose Vokietijos oro uostuose trūksta pajėgumų, o tuo tarpu retai gyvenamuose regionuose nuolat atsiranda naujų nedidelių oro uostų, kurie, nors daugiausia yra finansuojami valstybės, stengiasi tik turėti kuo daugiau keleivių. Bet Leipcigo oro uostas nėra toks oro uostas, kurį reikėtų finansuoti tik vieno naudotojo naudai.

| (159) | BDF mano, kad valstybės investicijos į infrastruktūrą turėtų būti akivaizdžiai naudingos visai ekonomikai ir turėtų užtikrinti ilgalaikį pelningumą, o šios sąlygos šiuo atveju yra įvykdytos. Egzistuoja reali klientų, t. y. keleivių vežimo ir ypač krovinių gabenimo oru bendrovių, paklausa. |
| --- | --- |

(159)

BDF mano, kad valstybės investicijos į infrastruktūrą turėtų būti akivaizdžiai naudingos visai ekonomikai ir turėtų užtikrinti ilgalaikį pelningumą, o šios sąlygos šiuo atveju yra įvykdytos. Egzistuoja reali klientų, t. y. keleivių vežimo ir ypač krovinių gabenimo oru bendrovių, paklausa.

4.17.   Cargolux

| (160) | Bendrovė Cargolux naudojasi Leipcigo oro uostu į jį neskrisdama, t. y. kaip vadinamuoju „autonominiu sustojimo punktu“ savo visų rūšių tarpžemyniniams krovinių vežimams iš Liuksemburgo. Cargolux iš Leipcigo oro uosto gabenami kroviniai sudaro 20,3 % visų iš šio oro uosto 2006 m. išsiųstų krovinių. Cargolux, jos duomenimis, yra viena didžiausių krovinių gabenimo oru įmonių Leipcigo oro uoste ir intensyviai naudojasi jo infrastruktūra. Ši įmonė laiko save tiesiogine DHL konkurente. |
| --- | --- |

(160)

Bendrovė Cargolux naudojasi Leipcigo oro uostu į jį neskrisdama, t. y. kaip vadinamuoju „autonominiu sustojimo punktu“ savo visų rūšių tarpžemyniniams krovinių vežimams iš Liuksemburgo. Cargolux iš Leipcigo oro uosto gabenami kroviniai sudaro 20,3 % visų iš šio oro uosto 2006 m. išsiųstų krovinių. Cargolux, jos duomenimis, yra viena didžiausių krovinių gabenimo oru įmonių Leipcigo oro uoste ir intensyviai naudojasi jo infrastruktūra. Ši įmonė laiko save tiesiogine DHL konkurente.

4.17.1.   Pagalba oro uostui

| (161) | Cargolux nuomone, plėtojant krovinių gabenimą oru, Europoje būtina pagerinti regioninių oro uostų infrastruktūrą (dėl didžiųjų keleivinių oro uostų pajėgumų trūkumo). Atsižvelgiant į reikalaujamų investicijų dydį ir ilgą nurašymo laikotarpį, šios investicijos galimos tik naudojant valstybės lėšas. Todėl Cargolux pritaria valstybės iniciatyvai ir investicijoms į regioninius oro uostus, nes jos leidžia kurti darbo vietas, teikia naudą Europos pramonei, klientams ir viešajai tvarkai. |
| --- | --- |

(161)

Cargolux nuomone, plėtojant krovinių gabenimą oru, Europoje būtina pagerinti regioninių oro uostų infrastruktūrą (dėl didžiųjų keleivinių oro uostų pajėgumų trūkumo). Atsižvelgiant į reikalaujamų investicijų dydį ir ilgą nurašymo laikotarpį, šios investicijos galimos tik naudojant valstybės lėšas. Todėl Cargolux pritaria valstybės iniciatyvai ir investicijoms į regioninius oro uostus, nes jos leidžia kurti darbo vietas, teikia naudą Europos pramonei, klientams ir viešajai tvarkai.

5.   VOKIETIJOS KOMENTARAI DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (162) | Savo komentaruose dėl trečiųjų šalių pastabų Vokietija dar kartą pakartojo jau pateiktus argumentus ir atkreipė dėmesį į tai, kad daug suinteresuotųjų šalių savo pastabose parėmė oro uosto poziciją ir pritarė jo plėtrai. Be to, nė viena suinteresuotoji šalis nereiškė pretenzijų dėl susitarimo su DHL. |
| --- | --- |

(162)

Savo komentaruose dėl trečiųjų šalių pastabų Vokietija dar kartą pakartojo jau pateiktus argumentus ir atkreipė dėmesį į tai, kad daug suinteresuotųjų šalių savo pastabose parėmė oro uosto poziciją ir pritarė jo plėtrai. Be to, nė viena suinteresuotoji šalis nereiškė pretenzijų dėl susitarimo su DHL.

6.   PAGALBOS VERTINIMAS

6.1.   Pagalba

| (163) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(163)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (164) | 87 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai yra kumuliaciniai. Siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, yra laikytinos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, reikia patikrinti, ar įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Ar finansinė parama:






  a) | yra valstybės parama arba teikiama iš valstybinių išteklių; |
| --- | --- | --- |

(164)

87 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai yra kumuliaciniai. Siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, yra laikytinos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, reikia patikrinti, ar įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Ar finansinė parama:

a)

yra valstybės parama arba teikiama iš valstybinių išteklių;

| b) | palankiai veikia tam tikras įmones ar tam tikrų prekių gamybą; |
| --- | --- |

b)

palankiai veikia tam tikras įmones ar tam tikrų prekių gamybą;

| c) | iškraipo konkurenciją ar gali ją iškraipyti; ir |
| --- | --- |

c)

iškraipo konkurenciją ar gali ją iškraipyti; ir

| d) | daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   Valstybės pagalba oro uostui — kapitalo įnašas į bendrovę

| (165) | Siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, laikytinos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos keturios sąlygos. |
| --- | --- |

(165)

Siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, laikytinos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos keturios sąlygos.

6.1.1.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

| (166) | Reikia patikrinti, ar Leipcigo oro uostas yra įmonė, kaip apibrėžta EB konkurencijos teisėje. |
| --- | --- |

(166)

Reikia patikrinti, ar Leipcigo oro uostas yra įmonė, kaip apibrėžta EB konkurencijos teisėje.

| (167) | Pirmiausia reikia atkreipti dėmesį į tai, kad pagal nuolatinę teismų praktiką įmonės apibrėžtis taikoma bet kuriam ekonominę veiklą vykdančiam vienetui, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdą (26); ekonominę veiklą sudaro bet kokia veikla, skirta atitinkamoje rinkoje siūlyti prekes arba paslaugas (27). Sprendžiant klausimą, ar buvo suteikta valstybės pagalba, svarbiausia išsiaiškinti, ar pagalbos gavėjas vykdo ekonominę veiklą (28). |
| --- | --- |

(167)

Pirmiausia reikia atkreipti dėmesį į tai, kad pagal nuolatinę teismų praktiką įmonės apibrėžtis taikoma bet kuriam ekonominę veiklą vykdančiam vienetui, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdą (26); ekonominę veiklą sudaro bet kokia veikla, skirta atitinkamoje rinkoje siūlyti prekes arba paslaugas (27). Sprendžiant klausimą, ar buvo suteikta valstybės pagalba, svarbiausia išsiaiškinti, ar pagalbos gavėjas vykdo ekonominę veiklą (28).

| (168) | Oro uostų plėtra dar ne taip seniai dažnai vykdavo tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Oro uostų valdymas buvo organizuojamas kaip viešojo administravimo dalis, o ne kaip komercinės įmonės. Be to, tarp oro uostų ir oro uostų valdytojų beveik nebuvo jokios konkurencijos. Liberalizavus aviacijos rinką, atsirado daugiau oro vežėjų, kurie aptarnaudavo daugiau oro uostų ir taip skatino oro uostų konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis oro uostų ir oro uostų infrastruktūros finansavimas anksčiau buvo laikomas valstybės uždaviniu, todėl iš esmės nekildavo jokių abejonių dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(168)

Oro uostų plėtra dar ne taip seniai dažnai vykdavo tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Oro uostų valdymas buvo organizuojamas kaip viešojo administravimo dalis, o ne kaip komercinės įmonės. Be to, tarp oro uostų ir oro uostų valdytojų beveik nebuvo jokios konkurencijos. Liberalizavus aviacijos rinką, atsirado daugiau oro vežėjų, kurie aptarnaudavo daugiau oro uostų ir taip skatino oro uostų konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis oro uostų ir oro uostų infrastruktūros finansavimas anksčiau buvo laikomas valstybės uždaviniu, todėl iš esmės nekildavo jokių abejonių dėl valstybės pagalbos.

| (169) | Tačiau ši padėtis pastaraisiais metais pasikeitė. Nors teritorinio planavimo aspektai ir administracinės struktūros dar yra svarbios, tačiau daugeliu atveju atsakomybę už oro uostus valstybė perdavė regionams, o juos valdyti buvo pavesta iš dalies valstybinėms įmonėms ar net privačioms bendrovėms. Oro uostų valdymas privačiam sektoriui buvo perduodamas paprastai privatizavimo būdu arba palaipsniui suteikiant galimybę įgyti kapitalą. Pastaraisiais metais privataus kapitalo bendrovės ir investicijų bei pensijų fondai rodė didelį susidomėjimą oro uostais. |
| --- | --- |

(169)

Tačiau ši padėtis pastaraisiais metais pasikeitė. Nors teritorinio planavimo aspektai ir administracinės struktūros dar yra svarbios, tačiau daugeliu atveju atsakomybę už oro uostus valstybė perdavė regionams, o juos valdyti buvo pavesta iš dalies valstybinėms įmonėms ar net privačioms bendrovėms. Oro uostų valdymas privačiam sektoriui buvo perduodamas paprastai privatizavimo būdu arba palaipsniui suteikiant galimybę įgyti kapitalą. Pastaraisiais metais privataus kapitalo bendrovės ir investicijų bei pensijų fondai rodė didelį susidomėjimą oro uostais.

| (170) | Todėl pastaraisiais metais Bendrijos oro uostų sektoriuje įvyko esminių organizacinių pokyčių, rodančių, ne tik tai, kad privatūs investuotojai aktyviai domisi oro uostų sektoriumi, bet ir tai, jog pasikeitė valdžios institucijų požiūris į privataus verslo dalyvavimą oro uostų plėtros srityje. Dėl šių pokyčių oro uostų atliekamos funkcijos tapo kur kas įvairesnės ir sudėtingesnės. |
| --- | --- |

(170)

Todėl pastaraisiais metais Bendrijos oro uostų sektoriuje įvyko esminių organizacinių pokyčių, rodančių, ne tik tai, kad privatūs investuotojai aktyviai domisi oro uostų sektoriumi, bet ir tai, jog pasikeitė valdžios institucijų požiūris į privataus verslo dalyvavimą oro uostų plėtros srityje. Dėl šių pokyčių oro uostų atliekamos funkcijos tapo kur kas įvairesnės ir sudėtingesnės.

| (171) | Naujausi pokyčiai taip pat lėmė oro uostų ekonominių ryšių kaitą. Anksčiau oro uostai daugiausia būdavo tvarkomi kaip infrastruktūra, skirta užtikrinti susisiekimą ir teritorinę plėtrą, o pastaraisiais metais vis daugiau oro uostų siekia komercinių tikslų ir konkuruoja vieni su kitais dėl oro transporto. |
| --- | --- |

(171)

Naujausi pokyčiai taip pat lėmė oro uostų ekonominių ryšių kaitą. Anksčiau oro uostai daugiausia būdavo tvarkomi kaip infrastruktūra, skirta užtikrinti susisiekimą ir teritorinę plėtrą, o pastaraisiais metais vis daugiau oro uostų siekia komercinių tikslų ir konkuruoja vieni su kitais dėl oro transporto.

| (172) | Todėl teisiškai vertinant oro uostų veiklą pagal valstybės pagalbos teikimo teisę, reikia atsižvelgti į kintantį oro uostų veiklos pobūdį. Oro uostų statymo ir valdymo daugiau nebegalima laikyti administracijos, kuriai iš esmės netaikoma pagalbos priežiūra, uždaviniu. |
| --- | --- |

(172)

Todėl teisiškai vertinant oro uostų veiklą pagal valstybės pagalbos teikimo teisę, reikia atsižvelgti į kintantį oro uostų veiklos pobūdį. Oro uostų statymo ir valdymo daugiau nebegalima laikyti administracijos, kuriai iš esmės netaikoma pagalbos priežiūra, uždaviniu.

| (173) | Nagrinėjant klausimą, ar oro uosto valdymas priskirtinas tokiai veiklai, Teisingumo Teismas byloje „Aéroports de Paris“ pareiškė nuomonę, kad oro uostų valdymas ir eksploatavimas, įskaitant ir oro uostų paslaugas oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams oro uoste, yra ekonominė veikla, nes „jos esmė — oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams sudaryti galimybę disponuoti oro uosto įrenginiais už tam tikrą sutartinį mokestį, kurio dydį laisvai nustato pats oro uosto valdytojas, o jei jis yra valstybės institucija, ši veikla nepriskiriama valstybės institucijų prerogatyvoms ir yra atskirta nuo veiklos, susijusios su tomis prerogatyvomis“ (29). Todėl oro uostų valdytojai iš esmės vykdo ekonominę veiklą, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir šiai veiklai taikomos valstybės pagalbos teikimo taisyklės. |
| --- | --- |

(173)

Nagrinėjant klausimą, ar oro uosto valdymas priskirtinas tokiai veiklai, Teisingumo Teismas byloje „Aéroports de Paris“ pareiškė nuomonę, kad oro uostų valdymas ir eksploatavimas, įskaitant ir oro uostų paslaugas oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams oro uoste, yra ekonominė veikla, nes „jos esmė — oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams sudaryti galimybę disponuoti oro uosto įrenginiais už tam tikrą sutartinį mokestį, kurio dydį laisvai nustato pats oro uosto valdytojas, o jei jis yra valstybės institucija, ši veikla nepriskiriama valstybės institucijų prerogatyvoms ir yra atskirta nuo veiklos, susijusios su tomis prerogatyvomis“ (29). Todėl oro uostų valdytojai iš esmės vykdo ekonominę veiklą, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir šiai veiklai taikomos valstybės pagalbos teikimo taisyklės.

| (174) | Atsižvelgdama į šiame sektoriuje vykstančius pokyčius, Komisija savo 2005 m. gairėse šį požiūrį pritaikė visų rūšių oro uostams, taip pat mažesniems oro uostams (kaip šitame sprendime aptariamas oro uostas). Atsižvelgdama į šį neseniai įvykusį pokytį, Komisija mano, kad nebegalima daugiau nuo 2000 m. a priori atmesti valstybės pagalbos teikimo taisyklių taikymo oro uostams. |
| --- | --- |

(174)

Atsižvelgdama į šiame sektoriuje vykstančius pokyčius, Komisija savo 2005 m. gairėse šį požiūrį pritaikė visų rūšių oro uostams, taip pat mažesniems oro uostams (kaip šitame sprendime aptariamas oro uostas). Atsižvelgdama į šį neseniai įvykusį pokytį, Komisija mano, kad nebegalima daugiau nuo 2000 m. a priori atmesti valstybės pagalbos teikimo taisyklių taikymo oro uostams.

| (175) | Todėl pagal sprendimą byloje „Aéroports de Paris“ nustatoma, kad jei oro uostas vykdo ekonominę veiklą, jis laikomas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo pobūdį, įmone, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, todėl jam taikomos valstybės pagalbos teikimo taisyklės (30). |
| --- | --- |

(175)

Todėl pagal sprendimą byloje „Aéroports de Paris“ nustatoma, kad jei oro uostas vykdo ekonominę veiklą, jis laikomas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo pobūdį, įmone, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, todėl jam taikomos valstybės pagalbos teikimo taisyklės (30).

| (176) | Iš Teisingumo Teismo sprendimo šioje byloje, kad oro uosto valdymas ir eksploatavimas yra ekonominė veikla, Komisija padarė išvadą, kad nuo šio sprendimo priėmimo datos valstybės pagalbos teikimo taisyklės taikomos šiam sektoriui. Todėl tokiu atveju ne atgaline data taikomos 2005 m. gairės, kaip teigė Vokietija, bet kalbama tik apie Teisingumo Teismo išaiškintą (ad vitam aeternam taikomą išaiškinimą) esminę pagalbos sąvoką (31). |
| --- | --- |

(176)

Iš Teisingumo Teismo sprendimo šioje byloje, kad oro uosto valdymas ir eksploatavimas yra ekonominė veikla, Komisija padarė išvadą, kad nuo šio sprendimo priėmimo datos valstybės pagalbos teikimo taisyklės taikomos šiam sektoriui. Todėl tokiu atveju ne atgaline data taikomos 2005 m. gairės, kaip teigė Vokietija, bet kalbama tik apie Teisingumo Teismo išaiškintą (ad vitam aeternam taikomą išaiškinimą) esminę pagalbos sąvoką (31).

| (177) | Konstatuojama, kad infrastruktūrą, kuri yra šio sprendimo dalykas, komercinėms reikmėms valdo oro uosto valdytojas, todėl čia kalbama apie komercinėms reikmėms panaudojamą infrastruktūrą. Oro uosto valdytojas reikalauja mokesčio už šios infrastruktūros naudojimą ir nesuteikia teisės disponuoti ja nemokamai visuomenės reikmėms. |
| --- | --- |

(177)

Konstatuojama, kad infrastruktūrą, kuri yra šio sprendimo dalykas, komercinėms reikmėms valdo oro uosto valdytojas, todėl čia kalbama apie komercinėms reikmėms panaudojamą infrastruktūrą. Oro uosto valdytojas reikalauja mokesčio už šios infrastruktūros naudojimą ir nesuteikia teisės disponuoti ja nemokamai visuomenės reikmėms.

| (178) | Tačiau nebūtinai visa oro uosto valdytojo, nepaisant jo juridinio statuso, veikla yra ekonominė. Todėl būtina išskirti įmonės veiklos rūšis ir nustatyti, ar šios veiklos rūšys gali būti laikomos ekonominėmis, ar ne (32). |
| --- | --- |

(178)

Tačiau nebūtinai visa oro uosto valdytojo, nepaisant jo juridinio statuso, veikla yra ekonominė. Todėl būtina išskirti įmonės veiklos rūšis ir nustatyti, ar šios veiklos rūšys gali būti laikomos ekonominėmis, ar ne (32).

| (179) | Kaip teigia Teisingumo Teismas, veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, galiomis, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla apima saugumą, skrydžių valdymą, policiją, muitines ir t.t. (33). Šios veiklos finansavimas turi griežtai apsiriboti dėl jos patirtų išlaidų kompensavimu ir negali būti taikomas kitai komercinei veiklai (34). |
| --- | --- |

(179)

Kaip teigia Teisingumo Teismas, veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, galiomis, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla apima saugumą, skrydžių valdymą, policiją, muitines ir t.t. (33). Šios veiklos finansavimas turi griežtai apsiriboti dėl jos patirtų išlaidų kompensavimu ir negali būti taikomas kitai komercinei veiklai (34).

| (180) | Pagal nuolatinę Komisijos praktiką (33) funkcijų, kurios priskiriamos viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo užtikrinimo užduotims, arba susijusių infrastruktūrų finansavimas nelaikomas valstybės pagalba. Todėl infrastruktūra, kuri, pvz., yra reikalinga saugumo sumetimais arba kontroliuoti ir prižiūrėti oro transportą bei oro erdvę, gali būti finansuojama valstybės lėšomis (35). |
| --- | --- |

(180)

Pagal nuolatinę Komisijos praktiką (33) funkcijų, kurios priskiriamos viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo užtikrinimo užduotims, arba susijusių infrastruktūrų finansavimas nelaikomas valstybės pagalba. Todėl infrastruktūra, kuri, pvz., yra reikalinga saugumo sumetimais arba kontroliuoti ir prižiūrėti oro transportą bei oro erdvę, gali būti finansuojama valstybės lėšomis (35).

| (181) | Šioje byloje einamieji oro uosto nuostoliai ir investicijos į infrastruktūrą turi būti finansuojami valstybinių akcininkų lėšomis ir ilgalaikiais kreditais. Išplėsdamas ir pakreipdamas pietinį taką, oro uostas siekė įtvirtinti savo padėtį krovinių gabenimo oru rinkoje. Todėl tam tikros investicijos gali patekti į valstybės prerogatyvų sritį. Investicijos, kurios, Vokietijos nuomone, priskiriamos valstybės prerogatyvų uždavinių sričiai, buvo aprašytos 58 ir kitose konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(181)

Šioje byloje einamieji oro uosto nuostoliai ir investicijos į infrastruktūrą turi būti finansuojami valstybinių akcininkų lėšomis ir ilgalaikiais kreditais. Išplėsdamas ir pakreipdamas pietinį taką, oro uostas siekė įtvirtinti savo padėtį krovinių gabenimo oru rinkoje. Todėl tam tikros investicijos gali patekti į valstybės prerogatyvų sritį. Investicijos, kurios, Vokietijos nuomone, priskiriamos valstybės prerogatyvų uždavinių sričiai, buvo aprašytos 58 ir kitose konstatuojamosiose dalyse.

| (182) | Patikrinus Vokietijos pateiktus pietinio tako investicijų ir eksploatavimo sąnaudų duomenis, galima konstatuoti, kad šiuo atveju tam tikros išlaidos priskirtinos valstybės prerogatyvų sričiai. Šios išlaidos yra susijusios su saugumo ir policijos funkcijomis, priešgaisrinės saugos priemonėmis ir viešąja tvarka, darbo sauga, Vokietijos meteorologijos tarnyba ir Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba. Be to, už tam tikras valstybės taikomas priemones iš naudotojų gali būti imamas mokestis. |
| --- | --- |

(182)

Patikrinus Vokietijos pateiktus pietinio tako investicijų ir eksploatavimo sąnaudų duomenis, galima konstatuoti, kad šiuo atveju tam tikros išlaidos priskirtinos valstybės prerogatyvų sričiai. Šios išlaidos yra susijusios su saugumo ir policijos funkcijomis, priešgaisrinės saugos priemonėmis ir viešąja tvarka, darbo sauga, Vokietijos meteorologijos tarnyba ir Vokietijos skrydžių valdymo tarnyba. Be to, už tam tikras valstybės taikomas priemones iš naudotojų gali būti imamas mokestis.

| (183) | Tol, kol ginčijamos išlaidos, kaip paaiškinta pirmesnėje dalyje, patenka į valstybės prerogatyvų sritį, jos negali būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Net jei Komisija vadovautųsi Vokietijos pateiktais argumentais, kad išlaidos jokiu būdu negali būti laikomos valstybės pagalba, šios bylos galutinis vertinimas nepasikeistų. Net jei šios išlaidos būtų laikomos valstybės pagalba, jos nebūtų laikomos leistina pagalba (žr. 254 ir kitas konstatuojamąsias dalis). Todėl šiuo klausimu negalima daryti jokio galutinio vertinimo. |
| --- | --- |

(183)

Tol, kol ginčijamos išlaidos, kaip paaiškinta pirmesnėje dalyje, patenka į valstybės prerogatyvų sritį, jos negali būti laikomos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Net jei Komisija vadovautųsi Vokietijos pateiktais argumentais, kad išlaidos jokiu būdu negali būti laikomos valstybės pagalba, šios bylos galutinis vertinimas nepasikeistų. Net jei šios išlaidos būtų laikomos valstybės pagalba, jos nebūtų laikomos leistina pagalba (žr. 254 ir kitas konstatuojamąsias dalis). Todėl šiuo klausimu negalima daryti jokio galutinio vertinimo.

6.1.1.2.   Valstybės lėšos ir atskaitomybė

| (184) | Kaip konstatavo Teisingumo Teismas (36), priemonės, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, gali būti priskiriamos valstybės pagalbai tik tuomet, kai jos tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamos iš valstybinių išteklių ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(184)

Kaip konstatavo Teisingumo Teismas (36), priemonės, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, gali būti priskiriamos valstybės pagalbai tik tuomet, kai jos tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamos iš valstybinių išteklių ir priskirtinos valstybei.

| (185) | Šioje byloje valstybė bet kuriuo metu vykdė tiesioginę arba netiesioginę ginčijamų išteklių kontrolę. Leipcigo oro uostas finansavo plėtrą kapitalo įnašu iš valstybinių akcininkų ir gavo ilgalaikes paskolas iš kontroliuojančios bendrovės, MFAG, kuri visa priklauso valstybei. |
| --- | --- |

(185)

Šioje byloje valstybė bet kuriuo metu vykdė tiesioginę arba netiesioginę ginčijamų išteklių kontrolę. Leipcigo oro uostas finansavo plėtrą kapitalo įnašu iš valstybinių akcininkų ir gavo ilgalaikes paskolas iš kontroliuojančios bendrovės, MFAG, kuri visa priklauso valstybei.

| (186) | Sprendimai skirti šiuos valstybinius išteklius priskiriami valstybei: MFAG, valstybės įmonės, valdyba pareiškė, kad sukaupta pakankamai nuosavo kapitalo oro uosto plėtrai finansuoti. MFAG valdybos nariai yra daugiausia valstybės atstovai (pvz., federacinės žemės finansų ministrai, merai ir pan.). |
| --- | --- |

(186)

Sprendimai skirti šiuos valstybinius išteklius priskiriami valstybei: MFAG, valstybės įmonės, valdyba pareiškė, kad sukaupta pakankamai nuosavo kapitalo oro uosto plėtrai finansuoti. MFAG valdybos nariai yra daugiausia valstybės atstovai (pvz., federacinės žemės finansų ministrai, merai ir pan.).

6.1.1.3.   Ekonominis pranašumas

| (187) | 185 konstatuojamojoje dalyje minėtu kapitalo įnašu ir akcininkų paskolomis buvo sumažintos investicijų sąnaudos, kurios paprastai susidarytų oro uosto valdytojui, todėl oro uostas gavo naudos. |
| --- | --- |

(187)

185 konstatuojamojoje dalyje minėtu kapitalo įnašu ir akcininkų paskolomis buvo sumažintos investicijų sąnaudos, kurios paprastai susidarytų oro uosto valdytojui, todėl oro uostas gavo naudos.

| (188) | Jei būtų įrodyta, kad šioje byloje vadovautasi rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu, būtų galima teigti, kad Leipcigo oro uostui suteiktas kapitalo įnašas nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(188)

Jei būtų įrodyta, kad šioje byloje vadovautasi rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu, būtų galima teigti, kad Leipcigo oro uostui suteiktas kapitalo įnašas nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (189) | Teisingumo Teismas šiuo atveju savo sprendime byloje Marine Stardust pareiškė, „kad ištekliai, kuriuos valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai suteikia įmonei sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, nelaikomi valstybės pagalba“ (37). |
| --- | --- |

(189)

Teisingumo Teismas šiuo atveju savo sprendime byloje Marine Stardust pareiškė, „kad ištekliai, kuriuos valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai suteikia įmonei sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, nelaikomi valstybės pagalba“ (37).

| (190) | Todėl reikia patikrinti, ar Leipcigo oro uosto akcininkai, finansuodami oro uosto plėtrą, vadovavosi rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu. Be to, reikia patikrinti, ar panašiomis sąlygomis privatus investuotojas, veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis, būtų pritaręs pietinio tako krypties pakeitimui tomis pačiomis ar panašiomis verslo sąlygomis kaip MFAG. |
| --- | --- |

(190)

Todėl reikia patikrinti, ar Leipcigo oro uosto akcininkai, finansuodami oro uosto plėtrą, vadovavosi rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu. Be to, reikia patikrinti, ar panašiomis sąlygomis privatus investuotojas, veikiantis įprastomis rinkos sąlygomis, būtų pritaręs pietinio tako krypties pakeitimui tomis pačiomis ar panašiomis verslo sąlygomis kaip MFAG.

| (191) | Šiuo atveju reikia atkreipti dėmesį į šiuos aspektus: „Kalbant apie privataus investuotojo elgesį, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, šis elgesys nebūtinai turi būti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, o bent apie privačios kontroliuojančiosios bendrovės (holdingo) ar privačių įmonių grupės elgesį, kurios vykdo globalią arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis“ (38). |
| --- | --- |

(191)

Šiuo atveju reikia atkreipti dėmesį į šiuos aspektus: „Kalbant apie privataus investuotojo elgesį, su kuriuo turi būti lyginamas ekonominės politikos tikslų siekiančio valstybės investuotojo įsikišimas, šis elgesys nebūtinai turi būti įprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas jo daugiau ar mažiau trumpalaikio rentabilumo, o bent apie privačios kontroliuojančiosios bendrovės (holdingo) ar privačių įmonių grupės elgesį, kurios vykdo globalią arba sektoriaus struktūros politiką ir vadovaujasi ilgesnio laikotarpio rentabilumo perspektyvomis“ (38).

| (192) | Šioje byloje, kurioje kalbama apie investicijas į naująjį pietinį taką, Vokietija akivaizdžiai abejoja rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumu. Ji teigia, kad šis principas netaikytinas transporto infrastruktūroms, nes nėra panašių privačių investuotojų. Vokietijos nuomone, privatūs investuotojai nebūtų susidomėję oro uostais, o dar labiau juos atgrasytų faktas, kad oro uostą reikia smarkiai išplėsti. |
| --- | --- |

(192)

Šioje byloje, kurioje kalbama apie investicijas į naująjį pietinį taką, Vokietija akivaizdžiai abejoja rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumu. Ji teigia, kad šis principas netaikytinas transporto infrastruktūroms, nes nėra panašių privačių investuotojų. Vokietijos nuomone, privatūs investuotojai nebūtų susidomėję oro uostais, o dar labiau juos atgrasytų faktas, kad oro uostą reikia smarkiai išplėsti.

| (193) | Su šiuo teiginiu negalima sutikti. Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo taikymo negalima atmesti vien todėl, kad privatusis sektorius nedalyvauja finansuojant oro uosto infrastruktūrų (39). Ekonomiškai sudėtinga padėtis nėra priežastis valstybiniam investuotojui neveikti taip pat apdairiai kaip tokioje pat padėtyje būtų veikęs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(193)

Su šiuo teiginiu negalima sutikti. Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo taikymo negalima atmesti vien todėl, kad privatusis sektorius nedalyvauja finansuojant oro uosto infrastruktūrų (39). Ekonomiškai sudėtinga padėtis nėra priežastis valstybiniam investuotojui neveikti taip pat apdairiai kaip tokioje pat padėtyje būtų veikęs privatus investuotojas.

| (194) | Sprendime Stardust Marine byloje Teisingumo Teismas konstatavo, „kad norint išnagrinėti, ar valstybė pasirinko protingo rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo vaidmenį, būtina įsivaizduoti tą laikotarpį, per kurį buvo priimtos finansinės įmones palaikančios priemonės, kad būtų įvertinta ekonominė valstybės elgesio logika, ir susilaikyti nuo bet kokio vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (40). |
| --- | --- |

(194)

Sprendime Stardust Marine byloje Teisingumo Teismas konstatavo, „kad norint išnagrinėti, ar valstybė pasirinko protingo rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo vaidmenį, būtina įsivaizduoti tą laikotarpį, per kurį buvo priimtos finansinės įmones palaikančios priemonės, kad būtų įvertinta ekonominė valstybės elgesio logika, ir susilaikyti nuo bet kokio vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (40).

| (195) | Svarbiausias yra laikas, kuriuo buvo priimtas sprendimas investuoti. Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumas siejamas ne su 2005 m. gairėmis, o su besivystančia nuolatine Teisingumo Teismo ir Komisijos sprendimų praktika (41). |
| --- | --- |

(195)

Svarbiausias yra laikas, kuriuo buvo priimtas sprendimas investuoti. Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumas siejamas ne su 2005 m. gairėmis, o su besivystančia nuolatine Teisingumo Teismo ir Komisijos sprendimų praktika (41).

| (196) | Todėl Komisija, neatsižvelgdama į Vokietijos poziciją, siekdama ištirti rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumą, turi persikelti į aptariamos valstybės institucijos padėtį sprendimo investuoti priėmimo metu. |
| --- | --- |

(196)

Todėl Komisija, neatsižvelgdama į Vokietijos poziciją, siekdama ištirti rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principo pritaikomumą, turi persikelti į aptariamos valstybės institucijos padėtį sprendimo investuoti priėmimo metu.

| (197) | 2004 m. lapkričio mėn., kai Leipcigo oro uostas nusprendė pradėti pietinio tako tiesimo darbus, DHL dar nebuvo teisiškai įsipareigojusi savo oro krovinių logistikos centrą perkelti į Leipcigo oro uostą. Toliau atliekama konservatyvi rentabilumo vertinimo procedūra ir palyginami „status quo“ ir „plėtros be DHL“ scenarijai, tačiau neatsižvelgiama į „plėtros su DHL“ scenarijų. |
| --- | --- |

(197)

2004 m. lapkričio mėn., kai Leipcigo oro uostas nusprendė pradėti pietinio tako tiesimo darbus, DHL dar nebuvo teisiškai įsipareigojusi savo oro krovinių logistikos centrą perkelti į Leipcigo oro uostą. Toliau atliekama konservatyvi rentabilumo vertinimo procedūra ir palyginami „status quo“ ir „plėtros be DHL“ scenarijai, tačiau neatsižvelgiama į „plėtros su DHL“ scenarijų.

| (198) | Vokietija teigia, kad Leipcigo oro uostas veikė vadovaudamasis rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu. Ji tvirtina, kad, pakeitus pietinio tako kryptį, sumažinti Leipcigo oro uosto nuostoliai, ir kad vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu bus įmanoma, panaudojus investicijas, pasiekti rentabilumo slenkstį. |
| --- | --- |

(198)

Vokietija teigia, kad Leipcigo oro uostas veikė vadovaudamasis rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu. Ji tvirtina, kad, pakeitus pietinio tako kryptį, sumažinti Leipcigo oro uosto nuostoliai, ir kad vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu bus įmanoma, panaudojus investicijas, pasiekti rentabilumo slenkstį.

| (199) | Vokietija turi sugebėti įrodyti, kad valdžios institucijos veikė tokiu būdu, kuris būtų priimtinas privačiam investuotojui. Iš Komisijai pateiktos informacijos negalima aiškiai nustatyti, ar pietinio tako krypties pakeitimas buvo ekonomiškai palankiausias sprendimas. |
| --- | --- |

(199)

Vokietija turi sugebėti įrodyti, kad valdžios institucijos veikė tokiu būdu, kuris būtų priimtinas privačiam investuotojui. Iš Komisijai pateiktos informacijos negalima aiškiai nustatyti, ar pietinio tako krypties pakeitimas buvo ekonomiškai palankiausias sprendimas.

| (200) | Rinkos ekonomikoje veikiantis investuotojas vadovaujasi pelno lūkesčiais (42). Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principas paprastai laikomas pritaikytu, kai įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis įprasto pelno, išmokamo dividendais arba didinančio kapitalą, palyginti su panašia privačia įmone per tam tikrą laiką. |
| --- | --- |

(200)

Rinkos ekonomikoje veikiantis investuotojas vadovaujasi pelno lūkesčiais (42). Rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principas paprastai laikomas pritaikytu, kai įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis įprasto pelno, išmokamo dividendais arba didinančio kapitalą, palyginti su panašia privačia įmone per tam tikrą laiką.

| (201) | Tokiu atveju galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai neturi jokios reikšmės, nes Komisija, vertindama, ar ši priemonė yra pagalba, tikrina, ar „panašiomis aplinkybėmis, atmetus bet kokius socialinio pobūdžio arba regioninės ar sektorinės politikos motyvus, privatus investuotojas, remdamasis numatomomis rentabilumo galimybėmis, būtų ryžęsis tokiai investicijai“ (43). |
| --- | --- |

(201)

Tokiu atveju galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai neturi jokios reikšmės, nes Komisija, vertindama, ar ši priemonė yra pagalba, tikrina, ar „panašiomis aplinkybėmis, atmetus bet kokius socialinio pobūdžio arba regioninės ar sektorinės politikos motyvus, privatus investuotojas, remdamasis numatomomis rentabilumo galimybėmis, būtų ryžęsis tokiai investicijai“ (43).

| (202) | Jau „Šarlerua“ sprendime Komisija konstatavo: „Nesuderinamais su rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu laikytini įsipareigojimai, kuriuos prisiima oro uosto valdytojas ir kurių atveju negalima įrodyti, kad jie prisidės prie to, kad oro uosto valdymui per atitinkamą laikotarpį dėl jų teks atitinkama nauda. Savaime suprantama, galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai nėra svarbus vertinant, ar šis įsikišimas pasižymi pagalbos elementais, ar ne“ (44). |
| --- | --- |

(202)

Jau „Šarlerua“ sprendime Komisija konstatavo: „Nesuderinamais su rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu laikytini įsipareigojimai, kuriuos prisiima oro uosto valdytojas ir kurių atveju negalima įrodyti, kad jie prisidės prie to, kad oro uosto valdymui per atitinkamą laikotarpį dėl jų teks atitinkama nauda. Savaime suprantama, galimas teigiamas poveikis regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai nėra svarbus vertinant, ar šis įsikišimas pasižymi pagalbos elementais, ar ne“ (44).

| (203) | Teisingumo Teismas savo sprendimuose bylose C-234/84 ir C-303/88 konstatavo, kad „privatus investuotojas, remdamasis racionalumo principu, (gali) į įmonę investuoti kapitalą, kuris yra būtinas užtikrinti tolesnį įmonės gyvavimą, jei įmonė laikinai patiria sunkumus, tačiau gali sugrąžinti jos (esant reikalui, po jos restruktūrizavimo) rentabilumą“ (45). Tačiau jei, kaip teigia Teisingumo Teismas, „valstybinio investuotojo kapitalas investuojamas neatsižvelgiant į ilgalaikio laikotarpio rentabilumo perspektyvas, jis laikytinas.... pagalba“ (46). |
| --- | --- |

(203)

Teisingumo Teismas savo sprendimuose bylose C-234/84 ir C-303/88 konstatavo, kad „privatus investuotojas, remdamasis racionalumo principu, (gali) į įmonę investuoti kapitalą, kuris yra būtinas užtikrinti tolesnį įmonės gyvavimą, jei įmonė laikinai patiria sunkumus, tačiau gali sugrąžinti jos (esant reikalui, po jos restruktūrizavimo) rentabilumą“ (45). Tačiau jei, kaip teigia Teisingumo Teismas, „valstybinio investuotojo kapitalas investuojamas neatsižvelgiant į ilgalaikio laikotarpio rentabilumo perspektyvas, jis laikytinas.... pagalba“ (46).

| (204) | Vokietija pateikė verslo planą dėl pietinio kilimo ir tūpimo tako plėtros. Remiantis plane nurodytais duomenimis apie pajamas ir išlaidas, galima patikrinti, ar Leipcigo oro uostas veikė kaip privatus investuotojas finansuodamas, tiesdamas ir valdydamas pietinį kilimo ir tūpimo taką. |
| --- | --- |

(204)

Vokietija pateikė verslo planą dėl pietinio kilimo ir tūpimo tako plėtros. Remiantis plane nurodytais duomenimis apie pajamas ir išlaidas, galima patikrinti, ar Leipcigo oro uostas veikė kaip privatus investuotojas finansuodamas, tiesdamas ir valdydamas pietinį kilimo ir tūpimo taką.

| (205) | Vokietija pateikė verslo planą, parengtą pagal tris scenarijus:






  a) | „plėtra su DHL“: pietinis takas pertvarkomas ir DHL persikelia į Leipcigo oro uostą; |
| --- | --- | --- |

(205)

Vokietija pateikė verslo planą, parengtą pagal tris scenarijus:

a)

„plėtra su DHL“: pietinis takas pertvarkomas ir DHL persikelia į Leipcigo oro uostą;

| b) | „status quo“: pietinis takas nepertvarkomas ir nekeičiama jo kryptis; |
| --- | --- |

b)

„status quo“: pietinis takas nepertvarkomas ir nekeičiama jo kryptis;

| c) | „plėtra be DHL“: pietinis takas pertvarkomas, bet DHL nepersikelia į Leipcigo oro uostą. |
| --- | --- |

c)

„plėtra be DHL“: pietinis takas pertvarkomas, bet DHL nepersikelia į Leipcigo oro uostą.

| (206) | Verslo planai pagrįsti tomis prielaidomis, išlaidomis ir pajamomis, kurias Vokietija pateikė 2006–2042 m. laikotarpiui, o laikotarpiui nuo 2042 m. netaikoma jokia galutinė vertė (žr. 236 ir kitas konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(206)

Verslo planai pagrįsti tomis prielaidomis, išlaidomis ir pajamomis, kurias Vokietija pateikė 2006–2042 m. laikotarpiui, o laikotarpiui nuo 2042 m. netaikoma jokia galutinė vertė (žr. 236 ir kitas konstatuojamąsias dalis).

| (207) | Kaip nustatyta 197 konstatuojamojoje dalyje, į „plėtros su DHL“ scenarijų negalima atsižvelgti vertinant investicijų suderinamumą su rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu. |
| --- | --- |

(207)

Kaip nustatyta 197 konstatuojamojoje dalyje, į „plėtros su DHL“ scenarijų negalima atsižvelgti vertinant investicijų suderinamumą su rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo principu.

| (208) | „Plėtros be DHL“ scenarijaus apyvartos kaitos prognozės iš esmės yra pagrįstos šiomis dviem prielaidomis: investuotojas mano, kad 2012 m. dėl naktinių skrydžių apribojimo Frankfurto prie Maino oro uoste ir pajėgumų nepakankamumo kituose oro uostuose įmonių veikla bus perkelta į Leipcigą, todėl 2013–2018 m. šis oro uostas dar labiau išsiplės. Plėtros planai vertinami kaip būtini, kad atsižvelgiant į laukiamą oru gabenamų krovinių srauto didėjimą, būtų galima sukaupti pakankamai pajėgumų. Nors investicijų priežastimi buvo įvardyta didėjanti krovinių gabenimo oru iš Leipcigo oro uosto paslaugų paklausa, ji nebuvo pagrįsta jokia atitinkama sąnaudų ir naudos analize. |
| --- | --- |

(208)

„Plėtros be DHL“ scenarijaus apyvartos kaitos prognozės iš esmės yra pagrįstos šiomis dviem prielaidomis: investuotojas mano, kad 2012 m. dėl naktinių skrydžių apribojimo Frankfurto prie Maino oro uoste ir pajėgumų nepakankamumo kituose oro uostuose įmonių veikla bus perkelta į Leipcigą, todėl 2013–2018 m. šis oro uostas dar labiau išsiplės. Plėtros planai vertinami kaip būtini, kad atsižvelgiant į laukiamą oru gabenamų krovinių srauto didėjimą, būtų galima sukaupti pakankamai pajėgumų. Nors investicijų priežastimi buvo įvardyta didėjanti krovinių gabenimo oru iš Leipcigo oro uosto paslaugų paklausa, ji nebuvo pagrįsta jokia atitinkama sąnaudų ir naudos analize.

| (209) | Sprendimo tiesti naują pietinį taką priėmimo metu egzistavo akivaizdi rizika, kad bus sukurta per daug pajėgumų. Dėl galimo pajėgumų pertekliaus (pvz., be DHL) susidariusių sąnaudų nebūtų galima kompensuoti. Remiantis pateiktais apskaičiavimais, į šią riziką akivaizdžiai nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(209)

Sprendimo tiesti naują pietinį taką priėmimo metu egzistavo akivaizdi rizika, kad bus sukurta per daug pajėgumų. Dėl galimo pajėgumų pertekliaus (pvz., be DHL) susidariusių sąnaudų nebūtų galima kompensuoti. Remiantis pateiktais apskaičiavimais, į šią riziką akivaizdžiai nebuvo atsižvelgta.

| (210) | Šioje lentelėje (47) yra pateikiama grynųjų pinigų srautų apskaičiavimo abiem scenarijams — „status quo“ ir „plėtra be DHL“ — santrauka. Šie apskaičiavimai pagrįsti Vokietijos pateiktais verslo planais, kuriuose, be kita ko, daroma prielaida, kad oru gabenamų krovinių srautas kasmet vidutiniškai padidės mažiausiai po tris procentus.
  8 lentelė
  Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimas








  (milijonais EUR) |
| --- | --- |
| Grynųjų pinigų srauto apskaičiavimai (48) | (A)
  Oro uostas
  Status Quo | (B)
  Oro uostas
  Plėtra be DHL | (C) = (B)–(A)
  Pietinis takas
  be DHL |
| (1) | EBITDA (2006–2042) |

(210)

Šioje lentelėje (47) yra pateikiama grynųjų pinigų srautų apskaičiavimo abiem scenarijams — „status quo“ ir „plėtra be DHL“ — santrauka. Šie apskaičiavimai pagrįsti Vokietijos pateiktais verslo planais, kuriuose, be kita ko, daroma prielaida, kad oru gabenamų krovinių srautas kasmet vidutiniškai padidės mažiausiai po tris procentus.

8 lentelė

Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimas

(milijonais EUR)

Grynųjų pinigų srauto apskaičiavimai (48)

(A)

Oro uostas

Status Quo

(B)

Oro uostas

Plėtra be DHL

(C) = (B)–(A)

Pietinis takas

be DHL

(1)

[...]

[...]

[...]

| (2) | EBITDA saugumo priemonės |
| --- | --- |

(2)

[...]

[...]

[...]

| (3) | EBITDA (2006–2042) pataisyta (1) + (2) |
| --- | --- |

(3)

EBITDA (2006–2042) pataisyta (1) + (2)

[...]

[...]

[...]

| (4) | Investicijų sąnaudos (2006–2042) |
| --- | --- |

(4)

Investicijų sąnaudos (2006–2042)

[...]

[...]

[...]

| (5) | Investicijų sąnaudos: saugumo priemonės (2006–2042) |
| --- | --- |

(5)

Investicijų sąnaudos: saugumo priemonės (2006–2042)

[...]

[...]

[...]

| (6) | Investicijų sąnaudos 2005 |
| --- | --- |

(6)

Investicijų sąnaudos 2005

[...]

[...]

[...]

| (7) | Grynųjų pinigų srautai 2005–2042 m. (3) + (4) + (5) + (6) |
| --- | --- |

(7)

Grynųjų pinigų srautai 2005–2042 m. (3) + (4) + (5) + (6)

[...]

[...]

[...]

| (211) | Pirmiausia konstatuojama, kad Komisija, apskaičiuodama grynųjų pinigų srautus, atsižvelgė į visas saugumo priemonėms numatytas investicijų ir valdymo sąnaudas. Kaip paaiškinta 180–183 konstatuojamosiose dalyse, daugelis šių išlaidų (valdymo ir investicijų sąnaudos) gali patekti į valstybės prerogatyvų sritį. |
| --- | --- |

(211)

Pirmiausia konstatuojama, kad Komisija, apskaičiuodama grynųjų pinigų srautus, atsižvelgė į visas saugumo priemonėms numatytas investicijų ir valdymo sąnaudas. Kaip paaiškinta 180–183 konstatuojamosiose dalyse, daugelis šių išlaidų (valdymo ir investicijų sąnaudos) gali patekti į valstybės prerogatyvų sritį.

| (212) | Nepaisant to, oro uosto grynųjų pinigų srautai 2005–2042 m. laikotarpiu iš viso sudaro apie [neigiami grynųjų pinigų srautai] EUR. Todėl negalima daryti prielaidos, kad rinkoje veikiantis privatus investuotojas būtų pasirengęs investuoti į kilimo ir tūpimo tako tiesimą. |
| --- | --- |

(212)

Nepaisant to, oro uosto grynųjų pinigų srautai 2005–2042 m. laikotarpiu iš viso sudaro apie [neigiami grynųjų pinigų srautai] EUR. Todėl negalima daryti prielaidos, kad rinkoje veikiantis privatus investuotojas būtų pasirengęs investuoti į kilimo ir tūpimo tako tiesimą.

| (213) | Apskaičiavimai rodo, kad B scenarijuje grynųjų pinigų srautai yra maždaug [100–200] mln. EUR mažesni už A scenarijaus srautus. Pietinio tako tiesimas realiai sumažina grynųjų pinigų srautus, kurie gali būti naudojami finansuoti jau esamą įrangą. |
| --- | --- |

(213)

Apskaičiavimai rodo, kad B scenarijuje grynųjų pinigų srautai yra maždaug [100–200] mln. EUR mažesni už A scenarijaus srautus. Pietinio tako tiesimas realiai sumažina grynųjų pinigų srautus, kurie gali būti naudojami finansuoti jau esamą įrangą.

| (214) | Kadangi oro uostas dar turi finansuoti turimą ilgalaikį turtą, kurio vertė yra apie 642 mln. EUR (2005 m. apskaitinė vertė), oro uostas nepasieks būtino EBITDA pelno, kad galėtų visiškai refinansuoti turimą ilgalaikį turtą B scenarijaus atveju. Remiantis turimais grynųjų pinigų srautų apskaičiavimais, negalima daryti prielaidos, kad Leipcigo oro uosto valdymas ateityje pasieks rentabilumo slenkstį. Todėl manytina, kad B scenarijaus atveju privatus investuotojas nesiimtų tiesti pietinio tako. |
| --- | --- |

(214)

Kadangi oro uostas dar turi finansuoti turimą ilgalaikį turtą, kurio vertė yra apie 642 mln. EUR (2005 m. apskaitinė vertė), oro uostas nepasieks būtino EBITDA pelno, kad galėtų visiškai refinansuoti turimą ilgalaikį turtą B scenarijaus atveju. Remiantis turimais grynųjų pinigų srautų apskaičiavimais, negalima daryti prielaidos, kad Leipcigo oro uosto valdymas ateityje pasieks rentabilumo slenkstį. Todėl manytina, kad B scenarijaus atveju privatus investuotojas nesiimtų tiesti pietinio tako.

| (215) | Todėl galima daryti išvadą, kad valdžios institucijos su numatytomis investicijomis nesieja jokių pagrįstų lūkesčių dėl rentabilumo, ir nors jos planuoja padaryti oro uostą patrauklesnį naudotojams ir ekonomiškesnį, jos nesivadovauja ilgalaikėmis rentabilumo perspektyvomis (49). Valstybinio finansavimo tikslas labiau yra, kaip aiškiai išdėstė Vokietija, regiono plėtra, susisiekimas su regionu, darbo vietų kūrimas ir aplinkos apsauga (t. y. triukšmo mažinimas). |
| --- | --- |

(215)

Todėl galima daryti išvadą, kad valdžios institucijos su numatytomis investicijomis nesieja jokių pagrįstų lūkesčių dėl rentabilumo, ir nors jos planuoja padaryti oro uostą patrauklesnį naudotojams ir ekonomiškesnį, jos nesivadovauja ilgalaikėmis rentabilumo perspektyvomis (49). Valstybinio finansavimo tikslas labiau yra, kaip aiškiai išdėstė Vokietija, regiono plėtra, susisiekimas su regionu, darbo vietų kūrimas ir aplinkos apsauga (t. y. triukšmo mažinimas).

| (216) | Vadinasi, galima daryti išvadą, kad šioje byloje privatus investuotojas, net jei jis būtų veikęs grupėje platesnėmis ekonominėmis aplinkybėmis, įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis ir net ilgalaikiu laikotarpiu nebūtų galėjęs tikėtis priimtino pelno iš investuoto kapitalo. |
| --- | --- |

(216)

Vadinasi, galima daryti išvadą, kad šioje byloje privatus investuotojas, net jei jis būtų veikęs grupėje platesnėmis ekonominėmis aplinkybėmis, įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis ir net ilgalaikiu laikotarpiu nebūtų galėjęs tikėtis priimtino pelno iš investuoto kapitalo.

| (217) | Susiklosčius tokioms aplinkybėms, galima pagrįstai manyti, kad privatus investuotojas, net jei jis taikytų išsamią ilgalaikę ir ne trumpalaikiui pelnui gauti skirtą strategiją, įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis nebūtų investavęs aptariamo kapitalo įnašo. |
| --- | --- |

(217)

Susiklosčius tokioms aplinkybėms, galima pagrįstai manyti, kad privatus investuotojas, net jei jis taikytų išsamią ilgalaikę ir ne trumpalaikiui pelnui gauti skirtą strategiją, įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis nebūtų investavęs aptariamo kapitalo įnašo.

| (218) | Nepaneigiant jau anksčiau pateiktų argumentų ir padarytų išvadų, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Vokietijos jos pačios apskaičiavimuose nustatyta 6,5 % diskonto norma (žr. 117 dalį) yra pagrįsta labai maža apie 3,25 % rizikos išmoka, pagrįsta 0,65 beta faktoriumi. 0,65 Beta faktorius reiškia, kad jei bendra rinkos vertė sumažės 1 %, investicijos vertė sumažės 0,65 %, o tai rodo, kad investicijos kintamumas yra mažesnis už viso kapitalo rinkos kintamumą, todėl kyla mažesnė rizika. |
| --- | --- |

(218)

Nepaneigiant jau anksčiau pateiktų argumentų ir padarytų išvadų, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Vokietijos jos pačios apskaičiavimuose nustatyta 6,5 % diskonto norma (žr. 117 dalį) yra pagrįsta labai maža apie 3,25 % rizikos išmoka, pagrįsta 0,65 beta faktoriumi. 0,65 Beta faktorius reiškia, kad jei bendra rinkos vertė sumažės 1 %, investicijos vertė sumažės 0,65 %, o tai rodo, kad investicijos kintamumas yra mažesnis už viso kapitalo rinkos kintamumą, todėl kyla mažesnė rizika.

| (219) | Konstatuojama, kad kai kurie specialistai, remdamiesi statistiniais duomenimis apie oro ir kosminio transporto vystymąsi Europoje, taiko nuo 0,81 iki 1,26 beta faktorių (50). Šie beta faktoriai apskaičiuojami tarptautiniams oro uostams (pirmiausia logistikos centrams), kurie yra kotiruojami biržose, todėl jie gali naudotis kapitalo rinkų teikiamomis galimybėmis. Komisijos nuomone, investicijos į mažesnius oro uostus, kaip ir šioje byloje, dėl savo dydžio sukeltų didesnę riziką. Be to, šioje byloje oro uostas yra valdomas valstybės ir jo galimybės pasinaudoti kapitalo rinkos teikiamomis galimybėmis yra tik sąlyginės. Be to, jis yra priklausomas nuo valstybinių akcininkų paramos. Todėl Komisija mano, kad Vokietija savo apskaičiavimuose turėjo atsižvelgti ir į didesnį beta faktorių, ir į vadinamąją „nelikvidumo išmoką“, bet tai nebuvo padaryta. Kitaip palūkanų normos būtų buvusios didesnės, o grynųjų pinigų srautų grynoji dabartinė vertė būtų buvusi mažesnė. |
| --- | --- |

(219)

Konstatuojama, kad kai kurie specialistai, remdamiesi statistiniais duomenimis apie oro ir kosminio transporto vystymąsi Europoje, taiko nuo 0,81 iki 1,26 beta faktorių (50). Šie beta faktoriai apskaičiuojami tarptautiniams oro uostams (pirmiausia logistikos centrams), kurie yra kotiruojami biržose, todėl jie gali naudotis kapitalo rinkų teikiamomis galimybėmis. Komisijos nuomone, investicijos į mažesnius oro uostus, kaip ir šioje byloje, dėl savo dydžio sukeltų didesnę riziką. Be to, šioje byloje oro uostas yra valdomas valstybės ir jo galimybės pasinaudoti kapitalo rinkos teikiamomis galimybėmis yra tik sąlyginės. Be to, jis yra priklausomas nuo valstybinių akcininkų paramos. Todėl Komisija mano, kad Vokietija savo apskaičiavimuose turėjo atsižvelgti ir į didesnį beta faktorių, ir į vadinamąją „nelikvidumo išmoką“, bet tai nebuvo padaryta. Kitaip palūkanų normos būtų buvusios didesnės, o grynųjų pinigų srautų grynoji dabartinė vertė būtų buvusi mažesnė.

6.1.1.4.   Išskirtinumas

| (220) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė laikoma valstybės pagalba, jei yra palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Šiuo atveju pažymėtina, kad ginčijamos lengvatos yra suteiktos tik Leipcigo oro uostui. Valstybės lėšos buvo investuotos į konkretų projektą. Valstybės investicijos nepateko į jokį kitą konkuruojantį oro uostą. Todėl ši priemonė yra atrankinė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(220)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį priemonė laikoma valstybės pagalba, jei yra palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Šiuo atveju pažymėtina, kad ginčijamos lengvatos yra suteiktos tik Leipcigo oro uostui. Valstybės lėšos buvo investuotos į konkretų projektą. Valstybės investicijos nepateko į jokį kitą konkuruojantį oro uostą. Todėl ši priemonė yra atrankinė, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

6.1.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir neigiama įtaka prekybai

| (221) | Jei valstybės narės pagalba gerina vienos įmonės padėtį kitų jos konkurenčių Bendrijos prekybos srityje atžvilgiu, laikytina, kad jų konkurencingumui dėl šios pagalbos padaryta neigiama įtaka. Remiantis nuolatine teismų praktika (51), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose. |
| --- | --- |

(221)

Jei valstybės narės pagalba gerina vienos įmonės padėtį kitų jos konkurenčių Bendrijos prekybos srityje atžvilgiu, laikytina, kad jų konkurencingumui dėl šios pagalbos padaryta neigiama įtaka. Remiantis nuolatine teismų praktika (51), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose.

| (222) | Kaip jau nurodyta 166 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Konkuruoja ne tik oro linijų bendrovės, bet ir oro uostai. Šioje byloje kalbama ir apie įmones, kurios galbūt siūlo reikalaujamus įrenginius, siekdamos išsiplėsti iki oro krovinių logistikos centro. |
| --- | --- |

(222)

Kaip jau nurodyta 166 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Konkuruoja ne tik oro linijų bendrovės, bet ir oro uostai. Šioje byloje kalbama ir apie įmones, kurios galbūt siūlo reikalaujamus įrenginius, siekdamos išsiplėsti iki oro krovinių logistikos centro.

| (223) | Bet kuri ekonominė lengvata, kurią Leipcigo–Halės oro uostas gauna finansuoti savo pietinio tako tiesimą, sustiprins jo pozicijas palyginti su konkurentais Europos oro uostų paslaugų rinkoje. Todėl tiriamas valstybės skiriamas finansavimas gali būti susijęs su pavojumi iškraipyti konkurenciją arba padaryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(223)

Bet kuri ekonominė lengvata, kurią Leipcigo–Halės oro uostas gauna finansuoti savo pietinio tako tiesimą, sustiprins jo pozicijas palyginti su konkurentais Europos oro uostų paslaugų rinkoje. Todėl tiriamas valstybės skiriamas finansavimas gali būti susijęs su pavojumi iškraipyti konkurenciją arba padaryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.6.   Išvada

| (224) | Atsižvelgiant į šias priežastis, Leipcigo–Halės oro uostui valstybės skirtos lėšos pietinio tako plėtrai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(224)

Atsižvelgiant į šias priežastis, Leipcigo–Halės oro uostui valstybės skirtos lėšos pietinio tako plėtrai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

6.1.2.   Valstybės pagalba DHL — bendrasis susitarimas ir garantinis raštas

| (225) | Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą (42–46 konstatuojamosios dalys), Komisijos nuomone, tikrinamos priemonės yra finansuojamos iš valstybinių išteklių, todėl jos gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(225)

Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą (42–46 konstatuojamosios dalys), Komisijos nuomone, tikrinamos priemonės yra finansuojamos iš valstybinių išteklių, todėl jos gali iškraipyti konkurenciją.

6.1.2.1.   Valstybinių išteklių perdavimas

| (226) | Pagalbos apibrėžtis apima bet kokią lengvatą, kuri yra tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojama iš valstybinių išteklių ir skiriama pačios valstybės arba institucijos, kuri veikia gavusi valstybės įgaliojimą. |
| --- | --- |

(226)

Pagalbos apibrėžtis apima bet kokią lengvatą, kuri yra tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojama iš valstybinių išteklių ir skiriama pačios valstybės arba institucijos, kuri veikia gavusi valstybės įgaliojimą.

| (227) | Akivaizdu, kad bendrasis susitarimas ir garantinis raštas yra finansuojami iš valstybinių išteklių ir sprendimas skirti šiuos valstybinius išteklius yra priskirtinas valdžios institucijoms: 2004 m. birželio 3 d. MFAG valdyba pritarė bendrojo susitarimo sudarymui. MFAG valdybos nariai daugiausia yra valstybės atstovai (pvz., Saksonijos ir Saksonijos–Anhalto federacinių žemių finansų ministrai, Leipcigo, Dresdeno ir Halės miestų merai). Garantinį raštą 2005 m. gruodžio 21 d. pasirašė Saksonijos federacinės žemės finansų ministras. |
| --- | --- |

(227)

Akivaizdu, kad bendrasis susitarimas ir garantinis raštas yra finansuojami iš valstybinių išteklių ir sprendimas skirti šiuos valstybinius išteklius yra priskirtinas valdžios institucijoms: 2004 m. birželio 3 d. MFAG valdyba pritarė bendrojo susitarimo sudarymui. MFAG valdybos nariai daugiausia yra valstybės atstovai (pvz., Saksonijos ir Saksonijos–Anhalto federacinių žemių finansų ministrai, Leipcigo, Dresdeno ir Halės miestų merai). Garantinį raštą 2005 m. gruodžio 21 d. pasirašė Saksonijos federacinės žemės finansų ministras.

6.1.2.2.   Konkurencijos iškraipymas ir neigiama įtaka prekybai

| (228) | Šios priemonės gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nes jomis selektyviai palaikomi DHL ir Leipcigo oro uostą. |
| --- | --- |

(228)

Šios priemonės gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nes jomis selektyviai palaikomi DHL ir Leipcigo oro uostą.

| (229) | Skubių siuntų gabenimo rinka, be abejonės, yra rinka, kurioje konkuruoja įmonės iš įvairių valstybių narių. Bet kokia ekonominė lengvata, kurią DHL gauna per minėtas valstybės priemonės, sustiprins jos padėtį konkurentų atžvilgiu Europos skubių siuntų gabenimo rinkoje. |
| --- | --- |

(229)

Skubių siuntų gabenimo rinka, be abejonės, yra rinka, kurioje konkuruoja įmonės iš įvairių valstybių narių. Bet kokia ekonominė lengvata, kurią DHL gauna per minėtas valstybės priemonės, sustiprins jos padėtį konkurentų atžvilgiu Europos skubių siuntų gabenimo rinkoje.

| (230) | Kadangi sprendimo pradėti procedūrą 42–46 konstatuojamosiose dalyse minėtų apskaičiavimų nepaneigė nei Vokietija, nei suinteresuotosios šalys, šiame išaiškinime didžiausias dėmesys kreipiamas į apimtį, kuria bendruoju susitarimu ir garantiniu raštu palaikoma DHL. |
| --- | --- |

(230)

Kadangi sprendimo pradėti procedūrą 42–46 konstatuojamosiose dalyse minėtų apskaičiavimų nepaneigė nei Vokietija, nei suinteresuotosios šalys, šiame išaiškinime didžiausias dėmesys kreipiamas į apimtį, kuria bendruoju susitarimu ir garantiniu raštu palaikoma DHL.

6.1.2.3.   Ekonominis DHL pranašumas pagal bendrąjį susitarimą

| (231) | Kiekvienos iš siūlomų paslaugų (garantijos, nuoma ir oro uosto paslaugos) atveju reikia patikrinti, ar bendrajame susitarime numatomas tinkamas atlyginimas, kurį pripažintų privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(231)

Kiekvienos iš siūlomų paslaugų (garantijos, nuoma ir oro uosto paslaugos) atveju reikia patikrinti, ar bendrajame susitarime numatomas tinkamas atlyginimas, kurį pripažintų privatus investuotojas.

i)   Neribotos garantijos

| (232) | Bendrajame susitarime už suteiktas garantijas nėra aiškiai numatyta jokių išmokų. Vien dėl papildomų grynųjų pinigų srautų į pietinio tako tiesimą ir valdymą oro uostui gali atsiverti galimas pajamų šaltinis. Todėl pirmiausia reikia apskaičiuoti su pietinio tako valdymu susijusius papildomus grynųjų pinigų srautus. Tada reikia patikrinti, ar šie papildomi grynųjų pinigų srautai užtikrina pakankamą atlygį už suteiktas garantijas. |
| --- | --- |

(232)

Bendrajame susitarime už suteiktas garantijas nėra aiškiai numatyta jokių išmokų. Vien dėl papildomų grynųjų pinigų srautų į pietinio tako tiesimą ir valdymą oro uostui gali atsiverti galimas pajamų šaltinis. Todėl pirmiausia reikia apskaičiuoti su pietinio tako valdymu susijusius papildomus grynųjų pinigų srautus. Tada reikia patikrinti, ar šie papildomi grynųjų pinigų srautai užtikrina pakankamą atlygį už suteiktas garantijas.

| (233) | Kadangi privatus investuotojas vienu metu padarė sprendimą dėl bendrojo susitarimo sudarymo ir pietinio tako plėtros, privataus investuotojo potencialių veiksmų tyrimo orientacinė data turi būti 2004 m. lapkričio mėn., t. y. prieš pradedant statybos darbus. Kaip nurodyta 215 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, Komisijos nuomone, privatus investuotojas nebūtų tyčia susilpninęs savo derybinės pozicijos investuodamas į pietinį taką ir prieš tai nesudaręs atitinkamos koncesijos sutarties. Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimai aiškiai įrodo, kad tiesti pietinį taką, jei DHL neįsikurtų Leipcigo oro uoste, nebūtų jokia priimtina ekonominė alternatyva, nes taip susidarytų papildomas apie [...] EUR grynųjų pinigų srautų nuostolis (žr. priedo 5 stulpelį). Todėl oro uostas veikė ne kaip privatus investuotojas, nes pirmiausia buvo nutiestas naujasis pietinis takas, o tik paskui buvo sudarytas bendrasis susitarimas. „Plėtros be DHL“ scenarijų buvo galima įgyvendinti tik panaudojant didelę finansinę pagalbą. Todėl jis netinka kaip orientacinis scenarijus tiriant privataus investuotojo galimus veiksmus. |
| --- | --- |

(233)

Kadangi privatus investuotojas vienu metu padarė sprendimą dėl bendrojo susitarimo sudarymo ir pietinio tako plėtros, privataus investuotojo potencialių veiksmų tyrimo orientacinė data turi būti 2004 m. lapkričio mėn., t. y. prieš pradedant statybos darbus. Kaip nurodyta 215 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, Komisijos nuomone, privatus investuotojas nebūtų tyčia susilpninęs savo derybinės pozicijos investuodamas į pietinį taką ir prieš tai nesudaręs atitinkamos koncesijos sutarties. Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimai aiškiai įrodo, kad tiesti pietinį taką, jei DHL neįsikurtų Leipcigo oro uoste, nebūtų jokia priimtina ekonominė alternatyva, nes taip susidarytų papildomas apie [...] EUR grynųjų pinigų srautų nuostolis (žr. priedo 5 stulpelį). Todėl oro uostas veikė ne kaip privatus investuotojas, nes pirmiausia buvo nutiestas naujasis pietinis takas, o tik paskui buvo sudarytas bendrasis susitarimas. „Plėtros be DHL“ scenarijų buvo galima įgyvendinti tik panaudojant didelę finansinę pagalbą. Todėl jis netinka kaip orientacinis scenarijus tiriant privataus investuotojo galimus veiksmus.

| (234) | Todėl tiesiant pietinį taką susidariusio papildomų grynųjų pinigų srautų apskaičiavimuose reikia remtis sprendime pradėti procedūrą taikytu metodu ir nustatyti grynųjų pinigų srautų reikšmių skirtumą tarp „plėtros su DHL“ scenarijaus ir „status quo“ scenarijaus (eksploatuojant tik turimą šiaurinį kilimo ir tūpimo taką). |
| --- | --- |

(234)

Todėl tiesiant pietinį taką susidariusio papildomų grynųjų pinigų srautų apskaičiavimuose reikia remtis sprendime pradėti procedūrą taikytu metodu ir nustatyti grynųjų pinigų srautų reikšmių skirtumą tarp „plėtros su DHL“ scenarijaus ir „status quo“ scenarijaus (eksploatuojant tik turimą šiaurinį kilimo ir tūpimo taką).

| (235) | Apskaičiavimas pradedamas nuo 2005 m., kai į pietinį taką buvo investuota pirmoji [...] EUR suma, apie kurią Komisija sužinojo tik tada, kai priėmė sprendimą pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(235)

Apskaičiavimas pradedamas nuo 2005 m., kai į pietinį taką buvo investuota pirmoji [...] EUR suma, apie kurią Komisija sužinojo tik tada, kai priėmė sprendimą pradėti procedūrą.

| (236) | Grynųjų pinigų srautai bus apskaičiuojami tik iki 2042 m. ir į juos nebus įtraukiamos Vokietijos pateiktos galutinės vertės, nes remiantis ankstesnėmis Vokietijos pastabomis (52), kilimo ir tūpimo takas bus naudojamas apie 30 metų. Be to, privatus investuotojas nebūtų pasirengęs finansuoti pietinio tako tiesimo, jei per pirmuosius 37 eksploatavimo metus (2005–2042 m.) nebūtų galima gauti priimtino pelno. Todėl grynųjų pinigų srautų analizėje bus atsižvelgiama tik į šį laikotarpį, kad būtų galima įvertinti, kaip investicijos veikia oro uosto pelningumą. |
| --- | --- |

(236)

Grynųjų pinigų srautai bus apskaičiuojami tik iki 2042 m. ir į juos nebus įtraukiamos Vokietijos pateiktos galutinės vertės, nes remiantis ankstesnėmis Vokietijos pastabomis (52), kilimo ir tūpimo takas bus naudojamas apie 30 metų. Be to, privatus investuotojas nebūtų pasirengęs finansuoti pietinio tako tiesimo, jei per pirmuosius 37 eksploatavimo metus (2005–2042 m.) nebūtų galima gauti priimtino pelno. Todėl grynųjų pinigų srautų analizėje bus atsižvelgiama tik į šį laikotarpį, kad būtų galima įvertinti, kaip investicijos veikia oro uosto pelningumą.

| (237) | Dėl nepakankamo patikimumo nebus atsižvelgta ir į siūlomas galutines vertes. Nurodant metinį 3 % didėjimą daroma prielaida, kad pajamos didės neribotai. Tačiau toks apskaičiavimas yra nerealus, nes kilimo ir tūpimo takų pajėgumai riboti ir pajamos negali didėti iki begalybės. Pavyzdžiui, Vokietijos apskaičiavimuose naudojant „plėtros su DHL“ scenarijų gaunamas neįtikėtinas rezultatas, kad diskontuota galutinė vertė yra penkis kartus didesnė už diskontuotus oro uosto grynųjų pinigų srautus 2005–2042 m. laikotarpiu (53). |
| --- | --- |

(237)

Dėl nepakankamo patikimumo nebus atsižvelgta ir į siūlomas galutines vertes. Nurodant metinį 3 % didėjimą daroma prielaida, kad pajamos didės neribotai. Tačiau toks apskaičiavimas yra nerealus, nes kilimo ir tūpimo takų pajėgumai riboti ir pajamos negali didėti iki begalybės. Pavyzdžiui, Vokietijos apskaičiavimuose naudojant „plėtros su DHL“ scenarijų gaunamas neįtikėtinas rezultatas, kad diskontuota galutinė vertė yra penkis kartus didesnė už diskontuotus oro uosto grynųjų pinigų srautus 2005–2042 m. laikotarpiu (53).

| (238) | Kaip išsamiau aprašyta priede, apskaičiavus diskontuotus papildomus grynųjų pinigų srautus, susidariusius dėl pietinio tako, paaiškėja, kad 2005 m. pajamos yra apie [...] EUR mažesnės už investicijų sąnaudas 2005–2042 m. laikotarpiu (žr. priedo 4 stulpelį). |
| --- | --- |

(238)

Kaip išsamiau aprašyta priede, apskaičiavus diskontuotus papildomus grynųjų pinigų srautus, susidariusius dėl pietinio tako, paaiškėja, kad 2005 m. pajamos yra apie [...] EUR mažesnės už investicijų sąnaudas 2005–2042 m. laikotarpiu (žr. priedo 4 stulpelį).

| (239) | Todėl oro uostas negalės iš grynųjų pinigų srautų, susidariusių dėl pietinio tako valdymo, padengti rizikos išlaidų. Rizikos draudimas tik tuomet būtų įprasta verslo praktika, jei projektas būtų pelningas ir oro uostas galėtų refinansuoti riziką, bet taip nėra. |
| --- | --- |

(239)

Todėl oro uostas negalės iš grynųjų pinigų srautų, susidariusių dėl pietinio tako valdymo, padengti rizikos išlaidų. Rizikos draudimas tik tuomet būtų įprasta verslo praktika, jei projektas būtų pelningas ir oro uostas galėtų refinansuoti riziką, bet taip nėra.

| (240) | Prisiimdamas neribotas garantijas už oro uosto valdymą, kai bus pastatytas DHL logistikos centras (bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriai), oro uostas prisiima riziką, kurios negali kontroliuoti. Kaip išsamiau paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 17–19 konstatuojamosiose dalyse, oro uostas negali nei kontroliuoti DHL privilegijuoto naudojimosi pietiniu taku (už tai atsakinga skrydžių valdymo tarnyba), nei nustatyti naktinių skrydžių apribojimų (tai — valdžios institucijų kompetencija). |
| --- | --- |

(240)

Prisiimdamas neribotas garantijas už oro uosto valdymą, kai bus pastatytas DHL logistikos centras (bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriai), oro uostas prisiima riziką, kurios negali kontroliuoti. Kaip išsamiau paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 17–19 konstatuojamosiose dalyse, oro uostas negali nei kontroliuoti DHL privilegijuoto naudojimosi pietiniu taku (už tai atsakinga skrydžių valdymo tarnyba), nei nustatyti naktinių skrydžių apribojimų (tai — valdžios institucijų kompetencija).

| (241) | Kaip matyti iš Vokietijos apskaičiavimų, naktinių skrydžių uždraudimo rizika sukelia oro uostui apie [...] EUR išlaidų. Todėl [...] EUR padidėja grynųjų pinigų srautų nuostolis (žr. priedo 4 stulpelį). Nors akivaizdu, kad oro uostas negali finansuoti rizikos išlaidų savo lėšomis, tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad tos [...] EUR išlaidos gali būti laikomos tik minimalia suma. Be kitų apskaičiavimuose padarytų klaidų, Vokietija neatkreipia dėmesio ir į tai, kad oro uostas bankrutuotų, jei turėtų DHL atlyginti [...] EUR arba [...] EUR žalą, jei ši įmonė dėl naktinių skrydžių draudimo persikeltų į kitą oro uostą. Be to, Vokietijos apskaičiavimuose neatsižvelgiama ir į kitą apsaugotą riziką (pvz., skrydžių valdymo tarnybos kontroliuojama galimybė naudotis pietiniu taku). |
| --- | --- |

(241)

Kaip matyti iš Vokietijos apskaičiavimų, naktinių skrydžių uždraudimo rizika sukelia oro uostui apie [...] EUR išlaidų. Todėl [...] EUR padidėja grynųjų pinigų srautų nuostolis (žr. priedo 4 stulpelį). Nors akivaizdu, kad oro uostas negali finansuoti rizikos išlaidų savo lėšomis, tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad tos [...] EUR išlaidos gali būti laikomos tik minimalia suma. Be kitų apskaičiavimuose padarytų klaidų, Vokietija neatkreipia dėmesio ir į tai, kad oro uostas bankrutuotų, jei turėtų DHL atlyginti [...] EUR arba [...] EUR žalą, jei ši įmonė dėl naktinių skrydžių draudimo persikeltų į kitą oro uostą. Be to, Vokietijos apskaičiavimuose neatsižvelgiama ir į kitą apsaugotą riziką (pvz., skrydžių valdymo tarnybos kontroliuojama galimybė naudotis pietiniu taku).

| (242) | Galiausiai pabrėžtina, kad apskaičiavimuose būtų nustatomas grynųjų pinigų srautų deficitas ir tada, jei būtų vadovaujamasi Vokietijos argumentu, pagal kurį [...] EUR išlaidos už saugumą patenka į valstybės prerogatyvų sritį, todėl jos nepriskirtinos oro uosto sąnaudoms (54). Net ir šitame scenarijuje lieka didelis [...] EUR deficitas (žr. priedo 4 stulpelį). |
| --- | --- |

(242)

Galiausiai pabrėžtina, kad apskaičiavimuose būtų nustatomas grynųjų pinigų srautų deficitas ir tada, jei būtų vadovaujamasi Vokietijos argumentu, pagal kurį [...] EUR išlaidos už saugumą patenka į valstybės prerogatyvų sritį, todėl jos nepriskirtinos oro uosto sąnaudoms (54). Net ir šitame scenarijuje lieka didelis [...] EUR deficitas (žr. priedo 4 stulpelį).

| (243) | Vien patikrinus šiuos apskaičiavimus paaiškėja, kad privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokių neribotų garantijų; tačiau Komisija norėtų pridurti, kad atlikus išsamesnį tyrimą, būtų matyti dar didesni nuostoliai. Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės reguliavimo institucija savo apskaičiavimuose, skirtuose nustatyti oro uosto mokesčius 2008–2013 m. laikotarpiui, apskaičiavo tokias kapitalo sąnaudas (realias, neatskaičius mokesčių): 6,2 % (Hitrou) ir 6,7 % (Getvikas). Tačiau tiek Hitrou, tiek Getviko oro uostai gali būti užtikrinti, kad skrydžių į Londoną ir iš jo paklausa bus didelė, tuo tarpu Leipcigo oro uostas turi pajėgumų perteklių ir privalo konkuruoti su kitais oro uostais dėl pigių skrydžių bendrovių, teikiančių keleivių ir krovinių vežimo paslaugas. Kadangi Leipcigo oro uostui kyla didesnė rizika rinkoje negu Hitrou ar Getviko oro uostams, tinkamiausia būtų nustatyti didesnes negu 6,5 % (realias, neatskaičius mokesčių) kapitalo išlaidas (dar žr. 218 ir kitas konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(243)

Vien patikrinus šiuos apskaičiavimus paaiškėja, kad privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokių neribotų garantijų; tačiau Komisija norėtų pridurti, kad atlikus išsamesnį tyrimą, būtų matyti dar didesni nuostoliai. Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės reguliavimo institucija savo apskaičiavimuose, skirtuose nustatyti oro uosto mokesčius 2008–2013 m. laikotarpiui, apskaičiavo tokias kapitalo sąnaudas (realias, neatskaičius mokesčių): 6,2 % (Hitrou) ir 6,7 % (Getvikas). Tačiau tiek Hitrou, tiek Getviko oro uostai gali būti užtikrinti, kad skrydžių į Londoną ir iš jo paklausa bus didelė, tuo tarpu Leipcigo oro uostas turi pajėgumų perteklių ir privalo konkuruoti su kitais oro uostais dėl pigių skrydžių bendrovių, teikiančių keleivių ir krovinių vežimo paslaugas. Kadangi Leipcigo oro uostui kyla didesnė rizika rinkoje negu Hitrou ar Getviko oro uostams, tinkamiausia būtų nustatyti didesnes negu 6,5 % (realias, neatskaičius mokesčių) kapitalo išlaidas (dar žr. 218 ir kitas konstatuojamąsias dalis).

| (244) | Be to, Vokietijos duomenimis (55), privačios finansų įstaigos nebuvo pasirengusios apsaugoti riziką, susijusią su oro uosto valdymo garantija, kai bus pastatytas DHL logistikos centras, o tai patvirtina, kad joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios neribotos garantijos už riziką, kurios negali kontroliuoti. |
| --- | --- |

(244)

Be to, Vokietijos duomenimis (55), privačios finansų įstaigos nebuvo pasirengusios apsaugoti riziką, susijusią su oro uosto valdymo garantija, kai bus pastatytas DHL logistikos centras, o tai patvirtina, kad joks privatus investuotojas nebūtų prisiėmęs tokios neribotos garantijos už riziką, kurios negali kontroliuoti.

| (245) | Vokietijos ir DHL pateikti argumentai, jog faktas, kad abi sutarties šalys suteikia viena kitai garantijas, yra įprasta verslo praktika, yra tiesiog bendro pobūdžio teiginiai, todėl nėra svarbūs, nes minėti apskaičiavimai akivaizdžiai įrodo, kad Leipcigo oro uostas negali prisiimtų garantijų finansuoti savo lėšomis. Privatus investuotojas sudarytų tik tokią sutartį, kuri užtikrintų rentabilumą ir nesusilpnintų jo finansinės padėties. |
| --- | --- |

(245)

Vokietijos ir DHL pateikti argumentai, jog faktas, kad abi sutarties šalys suteikia viena kitai garantijas, yra įprasta verslo praktika, yra tiesiog bendro pobūdžio teiginiai, todėl nėra svarbūs, nes minėti apskaičiavimai akivaizdžiai įrodo, kad Leipcigo oro uostas negali prisiimtų garantijų finansuoti savo lėšomis. Privatus investuotojas sudarytų tik tokią sutartį, kuri užtikrintų rentabilumą ir nesusilpnintų jo finansinės padėties.

| (246) | Baigiant reikia panagrinėti Vokietijos argumentą, pagal kurį privatus investuotojas (kadangi pietinis takas jau buvo nutiestas) būtų pasirašęs bendrąjį susitarimą, atsižvelgdamas į didesnius grynųjų pinigų srautus, palyginti su scenarijumi be DHL. Vokietija šiuo atveju neatsižvelgia į esminį aspektą, kad, kaip minėta anksčiau, išlaidų už riziką neįmanoma finansuoti savo lėšomis. Siekdamas suteikti DHL šias garantijas, Leipcigo oro uostas turi naudotis kapitalu, kuris buvo sukauptas pietiniam takui tiesti. Tačiau, kaip nurodyta 6.1.1. skyriuje, būtent šis kapitalas yra laikomas valstybės pagalba. Todėl, neatsižvelgiant į apskaičiavimams naudojamą laikotarpį, konstatuojama, kad garantijos bet kuriuo atveju buvo finansuojamos pagalbos lėšomis. |
| --- | --- |

(246)

Baigiant reikia panagrinėti Vokietijos argumentą, pagal kurį privatus investuotojas (kadangi pietinis takas jau buvo nutiestas) būtų pasirašęs bendrąjį susitarimą, atsižvelgdamas į didesnius grynųjų pinigų srautus, palyginti su scenarijumi be DHL. Vokietija šiuo atveju neatsižvelgia į esminį aspektą, kad, kaip minėta anksčiau, išlaidų už riziką neįmanoma finansuoti savo lėšomis. Siekdamas suteikti DHL šias garantijas, Leipcigo oro uostas turi naudotis kapitalu, kuris buvo sukauptas pietiniam takui tiesti. Tačiau, kaip nurodyta 6.1.1. skyriuje, būtent šis kapitalas yra laikomas valstybės pagalba. Todėl, neatsižvelgiant į apskaičiavimams naudojamą laikotarpį, konstatuojama, kad garantijos bet kuriuo atveju buvo finansuojamos pagalbos lėšomis.

ii)   Nuomos sutartys

| (247) | Atsižvelgiant į DHL ir Vokietijos pateiktus argumentus, konstatuojama, kad DHL iš nuomos sutarčių negauna jokios finansinės naudos, nes:






  a) | sudarant oro uosto perono ir jam priklausančių antžeminės veiklos sričių nuomos sutartis, nustatytos įprastos rinkoje palūkanų normos, o Leipcigo oro uostas nėra susaistomas jokiu konkrečiu finansavimo opcionu; |
| --- | --- | --- |

(247)

Atsižvelgiant į DHL ir Vokietijos pateiktus argumentus, konstatuojama, kad DHL iš nuomos sutarčių negauna jokios finansinės naudos, nes:

a)

sudarant oro uosto perono ir jam priklausančių antžeminės veiklos sričių nuomos sutartis, nustatytos įprastos rinkoje palūkanų normos, o Leipcigo oro uostas nėra susaistomas jokiu konkrečiu finansavimo opcionu;

| b) | tam tikrų zonų DHL rezervavimas akivaizdžiai atitinka Vokietijos nuomos teisės praktiką ir jokiu būdu netrukdo Leipcigo oro uoste įsikurti konkurentams, nes jie gali disponuoti kitomis neužimtomis zonomis. |
| --- | --- |

b)

tam tikrų zonų DHL rezervavimas akivaizdžiai atitinka Vokietijos nuomos teisės praktiką ir jokiu būdu netrukdo Leipcigo oro uoste įsikurti konkurentams, nes jie gali disponuoti kitomis neužimtomis zonomis.

iii)   Oro uosto mokesčių reguliavimas

| (248) | Atsižvelgiant į DHL ir Vokietijos pateiktus argumentus, konstatuojama, kad DHL iš oro uosto mokesčių reguliavimo negaus jokios finansinės naudos, nes:






  a) | DHL moka tokius pačius mokesčius kaip ir kiti Leipcigo oro uosto naudotojai; |
| --- | --- | --- |

(248)

Atsižvelgiant į DHL ir Vokietijos pateiktus argumentus, konstatuojama, kad DHL iš oro uosto mokesčių reguliavimo negaus jokios finansinės naudos, nes:

a)

DHL moka tokius pačius mokesčius kaip ir kiti Leipcigo oro uosto naudotojai;

| b) | iš DHL pateiktos oro uosto mokesčių palyginimo lentelės aišku, kad Leipcigo oro uosto renkami mokesčiai yra nuo [...] % iki [...] % didesni už kitų konkuruojančių Europos oro uostų renkamus mokesčius. Todėl Komisija nemato priežasties oro uosto mokesčius laikyti nesuderinamais su rinka. |
| --- | --- |

b)

iš DHL pateiktos oro uosto mokesčių palyginimo lentelės aišku, kad Leipcigo oro uosto renkami mokesčiai yra nuo [...] % iki [...] % didesni už kitų konkuruojančių Europos oro uostų renkamus mokesčius. Todėl Komisija nemato priežasties oro uosto mokesčius laikyti nesuderinamais su rinka.

6.1.2.4.   DHL ekonominis pranašumas dėl bendrojo susitarimo

| (249) | Pranešime dėl garantijų nustatoma, kokiomis sąlygomis garantija nėra laikytina valstybės pagalba. Dvi pagrindinės sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, yra šios:






  a) | garantiją paprastai būtų galima gauti finansų rinkose įprastomis rinkos sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

(249)

Pranešime dėl garantijų nustatoma, kokiomis sąlygomis garantija nėra laikytina valstybės pagalba. Dvi pagrindinės sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, yra šios:

a)

garantiją paprastai būtų galima gauti finansų rinkose įprastomis rinkos sąlygomis;

| b) | už garantiją mokama įprasta rinkos išmoka. |
| --- | --- |

b)

už garantiją mokama įprasta rinkos išmoka.

| (250) | Garantinis raštas, kuriuo Saksonijos federacinė žemė prisiima atsakomybę už tai, kad Leipcigo oro uostas ir MFAG galės disponuoti pakankamu kapitalu, kad galėtų įvykdyti bendruoju susitarimu prisiimtus įsipareigojimus, ir Saksonijos federacinė žemė pareiškia, kad ji tiesiogiai prisiima atsakomybę už DHL teisę dėl žalos iki [...] EUR atlyginimo, neatitinka nė vienos iš šių dviejų sąlygų:






  a) | remiantis Vokietijos duomenimis (55), Leipcigo oro uostas nesėkmingai stengėsi įtikinti privačias finansų įstaigas apsaugoti neseniai garantiniu raštu prisiimtą riziką; |
| --- | --- | --- |

(250)

Garantinis raštas, kuriuo Saksonijos federacinė žemė prisiima atsakomybę už tai, kad Leipcigo oro uostas ir MFAG galės disponuoti pakankamu kapitalu, kad galėtų įvykdyti bendruoju susitarimu prisiimtus įsipareigojimus, ir Saksonijos federacinė žemė pareiškia, kad ji tiesiogiai prisiima atsakomybę už DHL teisę dėl žalos iki [...] EUR atlyginimo, neatitinka nė vienos iš šių dviejų sąlygų:

a)

remiantis Vokietijos duomenimis (55), Leipcigo oro uostas nesėkmingai stengėsi įtikinti privačias finansų įstaigas apsaugoti neseniai garantiniu raštu prisiimtą riziką;

| b) | kadangi nei DHL, nei MFAG, nei Leipcigo oro uostas neturi mokėti jokios išmokos už garantinį raštą, Saksonijos federacinės žemės prisiimta rizika nėra tiesiogiai kompensuojama. |
| --- | --- |

b)

kadangi nei DHL, nei MFAG, nei Leipcigo oro uostas neturi mokėti jokios išmokos už garantinį raštą, Saksonijos federacinės žemės prisiimta rizika nėra tiesiogiai kompensuojama.

| (251) | Be to, neatitinka tikrovės teiginys, kad Saksonijos federacinė žemė, kaip Leipcigo oro uosto akcininkė, gaus netiesioginę kompensaciją, nes labai sumažės oro uosto akcijų vertė dėl taikant „plėtros su DHL“ scenarijų susidariusių grynųjų pinigų srautų nuostolio. Taip pat ginčytini visi argumentai dėl Saksonijos federacinės žemės ir Deutsche Post AG garantinių raštų proporcingumo, nes papildomų grynųjų pinigų srautų, susidarančių nutiesus pietinį taką, nepakanka, kad būtų finansiškai apsaugota oro uosto ir jo savininkų rizika. |
| --- | --- |

(251)

Be to, neatitinka tikrovės teiginys, kad Saksonijos federacinė žemė, kaip Leipcigo oro uosto akcininkė, gaus netiesioginę kompensaciją, nes labai sumažės oro uosto akcijų vertė dėl taikant „plėtros su DHL“ scenarijų susidariusių grynųjų pinigų srautų nuostolio. Taip pat ginčytini visi argumentai dėl Saksonijos federacinės žemės ir Deutsche Post AG garantinių raštų proporcingumo, nes papildomų grynųjų pinigų srautų, susidarančių nutiesus pietinį taką, nepakanka, kad būtų finansiškai apsaugota oro uosto ir jo savininkų rizika.

6.1.2.5.   Išvados dėl DHL naudai suteiktos pagalbos ir jos teisėtumo

| (252) | Bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriuose suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, nes Saksonijos federacinė žemė, MFAG ir Leipcigo oro uostas apsaugo DHL verslo riziką tokiomis sąlygomis, kurių nepriimtų joks privatus investuotojas. Be valstybės paramos Leipcigo oro uostas negalėtų nei finansuoti pietinio tako tiesimo, nei sudaryti bendrojo susitarimo su DHL. |
| --- | --- |

(252)

Bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyriuose suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, nes Saksonijos federacinė žemė, MFAG ir Leipcigo oro uostas apsaugo DHL verslo riziką tokiomis sąlygomis, kurių nepriimtų joks privatus investuotojas. Be valstybės paramos Leipcigo oro uostas negalėtų nei finansuoti pietinio tako tiesimo, nei sudaryti bendrojo susitarimo su DHL.

| (253) | Kadangi bendrąjį susitarimą, prieš pranešant apie jį, patvirtino Vokietija ir jis įsigaliojo, jame numatytos garantijos pažeidžia EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, todėl yra neteisėtos. |
| --- | --- |

(253)

Kadangi bendrąjį susitarimą, prieš pranešant apie jį, patvirtino Vokietija ir jis įsigaliojo, jame numatytos garantijos pažeidžia EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, todėl yra neteisėtos.

6.2.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

6.2.1.   Pagalbos oro uostui leistinumas

| (254) | Kaip paaiškinta 166 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, visos investicijos buvo skirtos iš valstybinių išteklių, kurie (nors jų dalis patenka į valstybės prerogatyvų sritį), kaip apibrėžta šiame sprendime, yra siejami su valstybės pagalba (56). |
| --- | --- |

(254)

Kaip paaiškinta 166 ir kitose konstatuojamosiose dalyse, visos investicijos buvo skirtos iš valstybinių išteklių, kurie (nors jų dalis patenka į valstybės prerogatyvų sritį), kaip apibrėžta šiame sprendime, yra siejami su valstybės pagalba (56).

| (255) | Reikia nustatyti, ar pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje nustatomos išimtys iš bendrojo pagalbos draudimo, numatyto šio straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(255)

Reikia nustatyti, ar pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. EB sutarties 87 straipsnio 3 dalyje nustatomos išimtys iš bendrojo pagalbos draudimo, numatyto šio straipsnio 1 dalyje.

| (256) | Dėl minėtų aplinkybių 2005 m. gairės sudaro pagrindą, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma leistina. Gairėse išvardijami įvairūs veiksniai, į kuriuos atsižvelgia Komisija, nustatydama pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(256)

Dėl minėtų aplinkybių 2005 m. gairės sudaro pagrindą, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma leistina. Gairėse išvardijami įvairūs veiksniai, į kuriuos atsižvelgia Komisija, nustatydama pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka.

| (257) | Todėl pagal 2005 m. gairių 61 dalį ypač reikia patikrinti, ar:






  a) | infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, susisiekimas ir pan.); |
| --- | --- | --- |

(257)

Todėl pagal 2005 m. gairių 61 dalį ypač reikia patikrinti, ar:

a)

infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, susisiekimas ir pan.);

| b) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiant nustatyto tikslo; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiant nustatyto tikslo;

| c) | yra pakankamų vidutinės trukmės galimybių naudoti infrastruktūrą, tai ypač taikytina esamos infrastruktūros naudojimui; |
| --- | --- |

c)

yra pakankamų vidutinės trukmės galimybių naudoti infrastruktūrą, tai ypač taikytina esamos infrastruktūros naudojimui;

| d) | visi gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami; |
| --- | --- |

d)

visi gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami;

| e) | poveikis verslo plėtrai neprieštarauja Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

e)

poveikis verslo plėtrai neprieštarauja Bendrijos interesams.

i)   Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, susisiekimas ir pan.)

| (258) | Šiuo projektu oro uoste turi būti sukurtas naujas oro krovinių logistikos centras ir prekių transporto įvairiomis transporto rūšimis centras. Krovinių gabenimo oru sektorius, ypač skubių siuntų gabenimo verslas, labai didėja. Krovinių gabenimo oru įmonės šiuo metu plečia savo veiklos pajėgumus. Tačiau trijuose didžiuosiuose Vokietijos oro krovinių logistikos centruose (Frankfurte prie Maino, Miunchene ir Kelne–Bonoje) yra nustatyti naktinių skrydžių apribojimai. Jei Frankfurto prie Maino oro uostas turėtų nutraukti arba sumažinti naktinius skrydžius, Vokietijoje kiltų rimta oro krovinių pajėgumų krizė. |
| --- | --- |

(258)

Šiuo projektu oro uoste turi būti sukurtas naujas oro krovinių logistikos centras ir prekių transporto įvairiomis transporto rūšimis centras. Krovinių gabenimo oru sektorius, ypač skubių siuntų gabenimo verslas, labai didėja. Krovinių gabenimo oru įmonės šiuo metu plečia savo veiklos pajėgumus. Tačiau trijuose didžiuosiuose Vokietijos oro krovinių logistikos centruose (Frankfurte prie Maino, Miunchene ir Kelne–Bonoje) yra nustatyti naktinių skrydžių apribojimai. Jei Frankfurto prie Maino oro uostas turėtų nutraukti arba sumažinti naktinius skrydžius, Vokietijoje kiltų rimta oro krovinių pajėgumų krizė.

| (259) | Todėl investicija atitinka 2007 m. Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (57), kuriame dėl oro uostų konstatuojama: „Atsižvelgiant į tikėtiną eismo raidą, Europa susidurs su

  vis didėjančiu

  pajėgumų ir paklausos

  atotrūkiu
  “, ir daroma išvada: „Pajėgumų trūkumas kelia

  grėsmę

  saugai, našumui ir visų oro susisiekimo pasiūlos grandinės dalyvių konkurencingumui“
   (58). Veiksmų plane teigiama, kad būtina ne tik veiksmingiau panaudoti turimus kilimo ir tūpimo takus, bet ir „surasti paramą naujajai infrastruktūrai“, o Komisija atkreipia dėmesį į regioninių oro uostų reikšmę, kad būtų įveikta pajėgumų krizė. |
| --- | --- |

(259)

Todėl investicija atitinka 2007 m. Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (57), kuriame dėl oro uostų konstatuojama: „Atsižvelgiant į tikėtiną eismo raidą, Europa susidurs su

  vis didėjančiu

  pajėgumų ir paklausos

  atotrūkiu
  “, ir daroma išvada: „Pajėgumų trūkumas kelia

  grėsmę

  saugai, našumui ir visų oro susisiekimo pasiūlos grandinės dalyvių konkurencingumui“
   (58). Veiksmų plane teigiama, kad būtina ne tik veiksmingiau panaudoti turimus kilimo ir tūpimo takus, bet ir „surasti paramą naujajai infrastruktūrai“, o Komisija atkreipia dėmesį į regioninių oro uostų reikšmę, kad būtų įveikta pajėgumų krizė.

| (260) | Šis projektas priklauso (iki 2020 m. nustatytai) 2004 m. transeuropinio transporto tinklo bendrajame plane apibrėžtai strategijai, skirtai plėtoti oro uostą, joje apibūdintą kaip „Bendrijos sujungimo vietą“. Oro uostas yra Vidurio Vokietijoje (netoli penkių pagrindinių transeuropinio transporto tinklo kelių ir Europos koridorių) ir išsidėstęs dviejų Vokietijos greitkelių sąsajoje, kurie atitinkamai sujungia Europos Šiaurę ir Pietus (A 9) bei Vakarų ir Rytų Europą (A 14). Be to, oro uostas turi puikias jungtis su geležinkelių ir kelių tinklu. Šios jungtys padeda gabenti prekes įvairių rūšių transportu ir suteikia galimybę veiksmingiau bei mažiau kenkiant aplinkai panaudoti transportą, taip pat siekti tvarios plėtros. Todėl projektas skirtas „Integruoto Europos oro transporto tinklo plėtrai“, kaip nurodyta minėto veiksmų plano 12 dalyje, ir dėl to „pageidautina pradėti naudoti regioniniuose oro uostuose esamus, bet nenaudojamus pajėgumus, su sąlyga, kad valstybės narės laikysis Bendrijos teisės aktų dėl valstybės pagalbos“. |
| --- | --- |

(260)

Šis projektas priklauso (iki 2020 m. nustatytai) 2004 m. transeuropinio transporto tinklo bendrajame plane apibrėžtai strategijai, skirtai plėtoti oro uostą, joje apibūdintą kaip „Bendrijos sujungimo vietą“. Oro uostas yra Vidurio Vokietijoje (netoli penkių pagrindinių transeuropinio transporto tinklo kelių ir Europos koridorių) ir išsidėstęs dviejų Vokietijos greitkelių sąsajoje, kurie atitinkamai sujungia Europos Šiaurę ir Pietus (A 9) bei Vakarų ir Rytų Europą (A 14). Be to, oro uostas turi puikias jungtis su geležinkelių ir kelių tinklu. Šios jungtys padeda gabenti prekes įvairių rūšių transportu ir suteikia galimybę veiksmingiau bei mažiau kenkiant aplinkai panaudoti transportą, taip pat siekti tvarios plėtros. Todėl projektas skirtas „Integruoto Europos oro transporto tinklo plėtrai“, kaip nurodyta minėto veiksmų plano 12 dalyje, ir dėl to „pageidautina pradėti naudoti regioniniuose oro uostuose esamus, bet nenaudojamus pajėgumus, su sąlyga, kad valstybės narės laikysis Bendrijos teisės aktų dėl valstybės pagalbos“.

| (261) | Šio projekto įgyvendinimas turėtų teigiamai paveikti visą regioną ir padaryti esminę įtaką jo ekonominei ir visuomeninei plėtrai. Ypač pagerės susisiekimas su regionu ir padidės jo patrauklumas investuotojams bei turistams. Ši tendencija turėtų pagerinti padėtį užimtumo srityje, juolab kad nedarbas Leipcigo–Halės regione gerokai viršija Vokietijos vidurkį. |
| --- | --- |

(261)

Šio projekto įgyvendinimas turėtų teigiamai paveikti visą regioną ir padaryti esminę įtaką jo ekonominei ir visuomeninei plėtrai. Ypač pagerės susisiekimas su regionu ir padidės jo patrauklumas investuotojams bei turistams. Ši tendencija turėtų pagerinti padėtį užimtumo srityje, juolab kad nedarbas Leipcigo–Halės regione gerokai viršija Vokietijos vidurkį.

| (262) | Aptariamos investicijos padės geriau, saugiau, mažiau kenkiant aplinkai ir racionaliau panaudoti turimą infrastruktūrą, todėl padidės oro uosto saugumas ir efektyvumas. Pakeitus pietinio tako kryptį ateityje bus neleidžiama orlaiviams skraidyti virš tankiai gyvenamų Leipcigo šiaurės ir Halės pietų sričių. Leipcigo srityje, esančioje netoli oro uosto teritorijos ir priešais senojo pietinio tako pradžią, keliamas ypač didelis triukšmas, nes ten susikerta kilimo ir tūpimo takai. Be to, senojo pietinio tako kryptis neatitiko palankių skrydžiui meteorologinių sąlygų kilimui ir tūpimui. Per metus ir kai kuriais mėnesiais labiausiai vyrauja pietvakarių vėjas. Šita aplinkybė galėtų būti nepalanki pučiant trukdančiam priešiniam vėjui. Naujoji tako kryptis atitinka meteorologinius reikalavimus skrydžiui ir leidžia atlikti iki šiol nevykdytus skrydžius pagal prietaisus pagal CAT III kategoriją. Be to, atstumas tarp abiejų kilimo ir tūpimo takų leidžia vykdyti nepriklausomus skrydžius, o to anksčiau nebuvo įmanoma daryti saugumo sumetimais (pavojus susidurti). |
| --- | --- |

(262)

Aptariamos investicijos padės geriau, saugiau, mažiau kenkiant aplinkai ir racionaliau panaudoti turimą infrastruktūrą, todėl padidės oro uosto saugumas ir efektyvumas. Pakeitus pietinio tako kryptį ateityje bus neleidžiama orlaiviams skraidyti virš tankiai gyvenamų Leipcigo šiaurės ir Halės pietų sričių. Leipcigo srityje, esančioje netoli oro uosto teritorijos ir priešais senojo pietinio tako pradžią, keliamas ypač didelis triukšmas, nes ten susikerta kilimo ir tūpimo takai. Be to, senojo pietinio tako kryptis neatitiko palankių skrydžiui meteorologinių sąlygų kilimui ir tūpimui. Per metus ir kai kuriais mėnesiais labiausiai vyrauja pietvakarių vėjas. Šita aplinkybė galėtų būti nepalanki pučiant trukdančiam priešiniam vėjui. Naujoji tako kryptis atitinka meteorologinius reikalavimus skrydžiui ir leidžia atlikti iki šiol nevykdytus skrydžius pagal prietaisus pagal CAT III kategoriją. Be to, atstumas tarp abiejų kilimo ir tūpimo takų leidžia vykdyti nepriklausomus skrydžius, o to anksčiau nebuvo įmanoma daryti saugumo sumetimais (pavojus susidurti).

| (263) | Taigi galima daryti išvadą, kad infrastruktūros statyba ir valdymas yra skirti aiškiai apibrėžtam bendrojo intereso tikslui, o oro uosto, kuriame krovinių gabenimas sudarys didelę dalį, plėtra, atsižvelgiant į regiono ir aplinkos aspektus, atitinka Bendrijos šios srities politikos tikslus, todėl šiuo atveju yra įvykdytas leistinumo kriterijus. |
| --- | --- |

(263)

Taigi galima daryti išvadą, kad infrastruktūros statyba ir valdymas yra skirti aiškiai apibrėžtam bendrojo intereso tikslui, o oro uosto, kuriame krovinių gabenimas sudarys didelę dalį, plėtra, atsižvelgiant į regiono ir aplinkos aspektus, atitinka Bendrijos šios srities politikos tikslus, todėl šiuo atveju yra įvykdytas leistinumo kriterijus.

ii)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga siekiant nustatyto tikslo

| (264) | Vokietijos pateikti skaičiai aiškiai įrodo, kad oro uostas savo dabartiniu pavidalu negali susidoroti su laukiamu keleivių ir krovinių vežimo padidėjimu. Kaip paaiškinta pirmiau, naujojo pietinio tako naudojimo laikotarpiu oro uostui prognozuojamas tolygus, bet reikšmingas keleivių skaičiaus ir krovinių kiekio didėjimas. 2006 m. vežta 2,3 milijono keleivių, o remiantis prognozėmis, šis skaičius 2010 m. turėtų padidėti iki 6–7 mln. keleivių. Taip pat prognozuojamas gabenamų krovinių kiekio didėjimas, pirmiausia dėl papildomų naktinių skrydžių apribojimų kituose Vokietijos oro uostuose (Frankfurtas prie Maino, Kelnas–Bona ir kt.). |
| --- | --- |

(264)

Vokietijos pateikti skaičiai aiškiai įrodo, kad oro uostas savo dabartiniu pavidalu negali susidoroti su laukiamu keleivių ir krovinių vežimo padidėjimu. Kaip paaiškinta pirmiau, naujojo pietinio tako naudojimo laikotarpiu oro uostui prognozuojamas tolygus, bet reikšmingas keleivių skaičiaus ir krovinių kiekio didėjimas. 2006 m. vežta 2,3 milijono keleivių, o remiantis prognozėmis, šis skaičius 2010 m. turėtų padidėti iki 6–7 mln. keleivių. Taip pat prognozuojamas gabenamų krovinių kiekio didėjimas, pirmiausia dėl papildomų naktinių skrydžių apribojimų kituose Vokietijos oro uostuose (Frankfurtas prie Maino, Kelnas–Bona ir kt.).

| (265) | Pietinis takas dėl kelių priežasčių buvo laikomas blogu ir netinkamu. Pirmiausia reikia prisiminti, kad ši infrastruktūra buvo sukurta 1957–1960 m. Senojo pietinio tako kryptis buvo nustatyta dar atsižvelgiant į buvusios VDR karinės oro erdvės struktūrą, o ne pagal meteorologinius skrydžių reikalavimus. Apie 1980 m. jau išryškėjo šie trūkumai: suskeldėjusi plokštė, nutrupėję tako kraštai ir išplautas gruntas po taku. Stengiantis pašalinti šiuos trūkumus, ant nebetinkamo naudoti kilimo ir tūpimo tako 1983–1984 m. buvo užklota nauja betono danga. Tačiau senoji ir naujoji dangos nebuvo sujungtos, todėl paaiškėjo, kad šis sanavimo būdas buvo paviršutiniškas ir nepakankamas. |
| --- | --- |

(265)

Pietinis takas dėl kelių priežasčių buvo laikomas blogu ir netinkamu. Pirmiausia reikia prisiminti, kad ši infrastruktūra buvo sukurta 1957–1960 m. Senojo pietinio tako kryptis buvo nustatyta dar atsižvelgiant į buvusios VDR karinės oro erdvės struktūrą, o ne pagal meteorologinius skrydžių reikalavimus. Apie 1980 m. jau išryškėjo šie trūkumai: suskeldėjusi plokštė, nutrupėję tako kraštai ir išplautas gruntas po taku. Stengiantis pašalinti šiuos trūkumus, ant nebetinkamo naudoti kilimo ir tūpimo tako 1983–1984 m. buvo užklota nauja betono danga. Tačiau senoji ir naujoji dangos nebuvo sujungtos, todėl paaiškėjo, kad šis sanavimo būdas buvo paviršutiniškas ir nepakankamas.

| (266) | Ši problema ypač išryškėjo nuo 1990 m., kai kilimo ir tūpimo takas pradėtas naudoti daug intensyviau. Pavyzdžiui, dėl plyšių apatinėje dangoje susidarė plyšiai naujojoje, t. y. viršutinėje, dangoje ir smarkiai ištrupėjo tako kraštai bei atsirado akivaizdūs abiejų tako galų aukščio skirtumai, dėl kurių danga susiraukšlėjo. Kai prasideda vasaros karščiai, tokios deformacijos kelia didelį pavojų transporto saugumui. Todėl takas vis labiau griuvo, o jam taisyti prireikė didelių ir neproporcingų išlaidų. |
| --- | --- |

(266)

Ši problema ypač išryškėjo nuo 1990 m., kai kilimo ir tūpimo takas pradėtas naudoti daug intensyviau. Pavyzdžiui, dėl plyšių apatinėje dangoje susidarė plyšiai naujojoje, t. y. viršutinėje, dangoje ir smarkiai ištrupėjo tako kraštai bei atsirado akivaizdūs abiejų tako galų aukščio skirtumai, dėl kurių danga susiraukšlėjo. Kai prasideda vasaros karščiai, tokios deformacijos kelia didelį pavojų transporto saugumui. Todėl takas vis labiau griuvo, o jam taisyti prireikė didelių ir neproporcingų išlaidų.

| (267) | Be to, senasis pietinis takas tada buvo 2 500 m ilgio, todėl juo galėjo kilti ir ant jo tūpti artimo nuotolio skrydžius atliekantys orlaiviai. Visiškai pakrauti orlaiviai, kurių svoris siekia daugiau kaip 30 t, šiuo taku negalėjo naudotis. Todėl Leipcigo oro uosto veiksmingumas buvo labai ribotas (visiškai pakrautiems Boeing B 747, B 767 ir McDonnell Douglas MD 11 tipo orlaiviams reikia kilimo tako, kurio ilgis būtų nuo 2 925 m iki 3 320 m). Dėl šio trūkumo smarkiai padidėja ir priklausomybė nuo gedimų, pvz., jei būtų uždarytas šiaurinis kilimo ir tūpimo takas. Be to, senojo pietinio tako kryptį reikėjo pakeisti ir saugumo sumetimais. Nebuvo galima orlaiviams vienu metu leistis vakarų kryptimi, nes kaskart reikėdavo atsižvelgti į tai, kad orlaiviai turės nustoti žemėti ir vėl pakilti, kad išvengtų susidūrimo. Todėl Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) turėjo traktuoti abu takus kaip vieną, atsižvelgdama į skrydžių vykdymą. |
| --- | --- |

(267)

Be to, senasis pietinis takas tada buvo 2 500 m ilgio, todėl juo galėjo kilti ir ant jo tūpti artimo nuotolio skrydžius atliekantys orlaiviai. Visiškai pakrauti orlaiviai, kurių svoris siekia daugiau kaip 30 t, šiuo taku negalėjo naudotis. Todėl Leipcigo oro uosto veiksmingumas buvo labai ribotas (visiškai pakrautiems Boeing B 747, B 767 ir McDonnell Douglas MD 11 tipo orlaiviams reikia kilimo tako, kurio ilgis būtų nuo 2 925 m iki 3 320 m). Dėl šio trūkumo smarkiai padidėja ir priklausomybė nuo gedimų, pvz., jei būtų uždarytas šiaurinis kilimo ir tūpimo takas. Be to, senojo pietinio tako kryptį reikėjo pakeisti ir saugumo sumetimais. Nebuvo galima orlaiviams vienu metu leistis vakarų kryptimi, nes kaskart reikėdavo atsižvelgti į tai, kad orlaiviai turės nustoti žemėti ir vėl pakilti, kad išvengtų susidūrimo. Todėl Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) turėjo traktuoti abu takus kaip vieną, atsižvelgdama į skrydžių vykdymą.

| (268) | Atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, buvo apskaičiuotas didžiausias kilimo ir tūpimo skrydžių per valandą skaičius ankstesnėje takų sistemoje bei atliktas tyrimas remiantis Leipcigo–Halės oro uosto oro krovinių logistikos centro prognozuojama skrydžių programa. Simuliacijos būdu išbandant prognozuojamą skrydžių programą, nustatyta, kad piko valandomis kylantys ir tupiantys orlaiviai labai vėluotų. Tupiant vidutiniškai buvo vėluojama abiem tūpimo kryptimis apie 21 minutę, o kylant — apie 6 minutes. Kartais tupiant buvo vėluojama nuo 30 minučių iki 1 valandos, o kylant — iki 18 minučių. |
| --- | --- |

(268)

Atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, buvo apskaičiuotas didžiausias kilimo ir tūpimo skrydžių per valandą skaičius ankstesnėje takų sistemoje bei atliktas tyrimas remiantis Leipcigo–Halės oro uosto oro krovinių logistikos centro prognozuojama skrydžių programa. Simuliacijos būdu išbandant prognozuojamą skrydžių programą, nustatyta, kad piko valandomis kylantys ir tupiantys orlaiviai labai vėluotų. Tupiant vidutiniškai buvo vėluojama abiem tūpimo kryptimis apie 21 minutę, o kylant — apie 6 minutes. Kartais tupiant buvo vėluojama nuo 30 minučių iki 1 valandos, o kylant — iki 18 minučių.

| (269) | Kaip jau minėta, oro uostas beveik neturi galimybių iš savo valstybės akcininkų ar per juos gauti finansinių lėšų, todėl buvo reikalingas 100 % pagalbos intensyvumas. Vokietija galėjo įrodyti, kad visi jos suplanuoti ir finansuoti infrastruktūros įrenginiai yra būtini siekiant nustatytų tikslų ir kad projektas nėra neproporcingai didelis ar brangus. |
| --- | --- |

(269)

Kaip jau minėta, oro uostas beveik neturi galimybių iš savo valstybės akcininkų ar per juos gauti finansinių lėšų, todėl buvo reikalingas 100 % pagalbos intensyvumas. Vokietija galėjo įrodyti, kad visi jos suplanuoti ir finansuoti infrastruktūros įrenginiai yra būtini siekiant nustatytų tikslų ir kad projektas nėra neproporcingai didelis ar brangus.

| (270) | Todėl apibendrinant galima teigti, kad aptariama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams siekti. |
| --- | --- |

(270)

Todėl apibendrinant galima teigti, kad aptariama infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams siekti.

iii)   Pakankamos vidutinės trukmės galimybės naudoti infrastruktūrą, ypač esamą infrastruktūrą

| (271) | Oro uostas yra Europos centre, jį 100 km spinduliu supa apie 7 mln. gyventojų rinka, yra puikios jungtys su geležinkelio ir kelių tinklu, todėl šis oro uostas turi didelių plėtros galimybių. Krovinių gabenimo oru sektorius, kaip minėta anksčiau, sparčiai plečiasi (2002–2006 m. tarptautinio keleivinio oro transporto vidutinis augimas siekė apie 7,4 %, o krovinių gabenimo oru augimas — 6,2 %) (59). Tačiau apribojus naktinius skrydžius, dabartiniai oro uostų pajėgumai buvo suvaržyti. |
| --- | --- |

(271)

Oro uostas yra Europos centre, jį 100 km spinduliu supa apie 7 mln. gyventojų rinka, yra puikios jungtys su geležinkelio ir kelių tinklu, todėl šis oro uostas turi didelių plėtros galimybių. Krovinių gabenimo oru sektorius, kaip minėta anksčiau, sparčiai plečiasi (2002–2006 m. tarptautinio keleivinio oro transporto vidutinis augimas siekė apie 7,4 %, o krovinių gabenimo oru augimas — 6,2 %) (59). Tačiau apribojus naktinius skrydžius, dabartiniai oro uostų pajėgumai buvo suvaržyti.

| (272) | Dėl Leipcigo oro uosto Vokietija tikisi, kad pirmaisiais metais per jį gabenamų krovinių kiekis gerokai padidės, o nuo 2013 m. vidutiniškai kasmet (konservatyviais apskaičiavimais) didės po 3 %. Verta palyginti, pvz., IATA daro prielaidą, kad 2007–2011 m. vidutinis metinis padidėjimas sieks 5,1 % (keleiviai) ir 4,8 % (kroviniai). 1999 m. Vokietija prognozavo, kad 2004 m. bus vežta apie 4 milijonus keleivių, o 2010 m. — 6–7 milijonai keleivių. Remdamasi naujesniu tyrimu, Vokietija padarė prielaidą, kad keleivių skaičius per metus padidės nuo 2,1 mln. (2005 m.) iki 4,8 mln. |
| --- | --- |

(272)

Dėl Leipcigo oro uosto Vokietija tikisi, kad pirmaisiais metais per jį gabenamų krovinių kiekis gerokai padidės, o nuo 2013 m. vidutiniškai kasmet (konservatyviais apskaičiavimais) didės po 3 %. Verta palyginti, pvz., IATA daro prielaidą, kad 2007–2011 m. vidutinis metinis padidėjimas sieks 5,1 % (keleiviai) ir 4,8 % (kroviniai). 1999 m. Vokietija prognozavo, kad 2004 m. bus vežta apie 4 milijonus keleivių, o 2010 m. — 6–7 milijonai keleivių. Remdamasi naujesniu tyrimu, Vokietija padarė prielaidą, kad keleivių skaičius per metus padidės nuo 2,1 mln. (2005 m.) iki 4,8 mln.

| (273) | Todėl vidutiniu laikotarpiu įžvelgiamos geros perspektyvos naujos infrastruktūros naudojimui, ypač kartu su esama infrastruktūra, kuri dėl planuojamų darbų bus optimizuota. |
| --- | --- |

(273)

Todėl vidutiniu laikotarpiu įžvelgiamos geros perspektyvos naujos infrastruktūros naudojimui, ypač kartu su esama infrastruktūra, kuri dėl planuojamų darbų bus optimizuota.

iv)   Visi potencialūs naudotojai gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami

| (274) | Vokietijos duomenimis, naująja infrastruktūra galės naudotis visi potencialūs naudojai (oro vežėjai) lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami. DHL naudosis pietiniu taku tik 19 % jo eksploatavimo laiko, o tai atitinka tik 9,4 % visų oro uosto pajėgumų. Dėl DHL naudojamų tako pajėgumų Komisija teigia, kad daugumoje (logistikos centrų) oro uostų nėra neįprasta, jei apie 60–80 % visų tako pajėgumų naudoja čia ilgam įsikūrę oro vežėjai, kurie veikia kaip pagrindiniai nuomininkai. Ši padėtis ryškiausia pigių skrydžių sektoriuje regioniniuose oro uostuose ir „antriniuose“ oro uostuose. |
| --- | --- |

(274)

Vokietijos duomenimis, naująja infrastruktūra galės naudotis visi potencialūs naudojai (oro vežėjai) lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami. DHL naudosis pietiniu taku tik 19 % jo eksploatavimo laiko, o tai atitinka tik 9,4 % visų oro uosto pajėgumų. Dėl DHL naudojamų tako pajėgumų Komisija teigia, kad daugumoje (logistikos centrų) oro uostų nėra neįprasta, jei apie 60–80 % visų tako pajėgumų naudoja čia ilgam įsikūrę oro vežėjai, kurie veikia kaip pagrindiniai nuomininkai. Ši padėtis ryškiausia pigių skrydžių sektoriuje regioniniuose oro uostuose ir „antriniuose“ oro uostuose.

| (275) | Tam tikrų laiko tarpsnių (slots) rezervavimas DHL atspindi realią padėtį skubių siuntų gabenimo versle. Be to, Leipcigo–Halės oro uostas nėra perkrautas oro uostas (kai trūksta laiko tarpsnių), todėl jame netrūksta pajėgumų. O ir DHL konkurentai nėra diskriminuojami, nes tam tikri laiko tarpsniai nėra suteikiami tik DHL. Tai buvo aiškiai patvirtinta keleivių ir krovinių vežimo oru bendrovių pastabose (tarp jų Panalpina, Jade Cargo International, Ruslan-Salis, Lufthansa Cargo, CARGOLUX, Condor). |
| --- | --- |

(275)

Tam tikrų laiko tarpsnių (slots) rezervavimas DHL atspindi realią padėtį skubių siuntų gabenimo versle. Be to, Leipcigo–Halės oro uostas nėra perkrautas oro uostas (kai trūksta laiko tarpsnių), todėl jame netrūksta pajėgumų. O ir DHL konkurentai nėra diskriminuojami, nes tam tikri laiko tarpsniai nėra suteikiami tik DHL. Tai buvo aiškiai patvirtinta keleivių ir krovinių vežimo oru bendrovių pastabose (tarp jų Panalpina, Jade Cargo International, Ruslan-Salis, Lufthansa Cargo, CARGOLUX, Condor).

| (276) | Kaip daugumoje (neperkrautų) oro uostų, Leipcige–Halėje turimi laiko tarpsniai (slots) priskiriami pagal paraiškų pateikimo eilės tvarką (eiliškumo principas). Eksploatuojant oro uostą paprastai laikomasi taisyklės, kad oro vežėjas pagal jau turimų teisių principą (grand-father rights) gali išlaikyti kartą jau priskirtus laiko tarpsnius. Todėl DHL priskirti laiko tarpsniai šiame neperkrautame oro uoste ir DHL turima galimybė išlaikyti tuos laiko tarpsnius nėra laikytini su pagalba susijusia lengvata DHL. |
| --- | --- |

(276)

Kaip daugumoje (neperkrautų) oro uostų, Leipcige–Halėje turimi laiko tarpsniai (slots) priskiriami pagal paraiškų pateikimo eilės tvarką (eiliškumo principas). Eksploatuojant oro uostą paprastai laikomasi taisyklės, kad oro vežėjas pagal jau turimų teisių principą (grand-father rights) gali išlaikyti kartą jau priskirtus laiko tarpsnius. Todėl DHL priskirti laiko tarpsniai šiame neperkrautame oro uoste ir DHL turima galimybė išlaikyti tuos laiko tarpsnius nėra laikytini su pagalba susijusia lengvata DHL.

| (277) | Tačiau šios „teisės“ negali prieštarauti Bendrijos teisei ar nacionalinei teisei. Dėl minėtų aplinkybių reikia atkreipti Vokietijos dėmesį į tai, kad jei Leipcigo oro uostas būtų perkrautas, ji turėtų atlikti Leipcigo oro uosto pajėgumų analizę pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (60). |
| --- | --- |

(277)

Tačiau šios „teisės“ negali prieštarauti Bendrijos teisei ar nacionalinei teisei. Dėl minėtų aplinkybių reikia atkreipti Vokietijos dėmesį į tai, kad jei Leipcigo oro uostas būtų perkrautas, ji turėtų atlikti Leipcigo oro uosto pajėgumų analizę pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (60).

| (278) | Todėl galima teigti, kad visi potencialūs naudotojai galės naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami. |
| --- | --- |

(278)

Todėl galima teigti, kad visi potencialūs naudotojai galės naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami.

v)   Poveikis verslo plėtrai neprieštarauja Bendrijos interesams

| (279) | Pagal 2005 m. gairių 15 dalį oro uostai patenka į C kategoriją. Nors daromas poveikis konkurencijai Bendrijos lygmeniu, tačiau reikia nustatyti, ar tai vyksta tokia apimtimi, kuri prieštarautų bendriesiems interesams. |
| --- | --- |

(279)

Pagal 2005 m. gairių 15 dalį oro uostai patenka į C kategoriją. Nors daromas poveikis konkurencijai Bendrijos lygmeniu, tačiau reikia nustatyti, ar tai vyksta tokia apimtimi, kuri prieštarautų bendriesiems interesams.

| (280) | Pirmiausia konstatuojama, kad naujasis pietinis takas, net jei dėl jo bus optimizuoti oro uosto pajėgumai, laikytinas tik senojo kilimo ir tūpimo tako, kurio kryptis nebuvo tinkamiausia, pakaitalu. |
| --- | --- |

(280)

Pirmiausia konstatuojama, kad naujasis pietinis takas, net jei dėl jo bus optimizuoti oro uosto pajėgumai, laikytinas tik senojo kilimo ir tūpimo tako, kurio kryptis nebuvo tinkamiausia, pakaitalu.

| (281) | Kaip paaiškinta anksčiau, svarbiausiuose Vokietijos krovininiuose oro uostuose, konkuruojančiuose su Leipcigu–Hale, trūksta pajėgumų ir ribojami naktiniai skrydžiai, todėl konkurencija ateityje nėra tikėtina. Dėl to ir pavojus, kad bus iškraipoma konkurencija tarp šių oro uostų, yra nedidelis arba jo visai nėra. |
| --- | --- |

(281)

Kaip paaiškinta anksčiau, svarbiausiuose Vokietijos krovininiuose oro uostuose, konkuruojančiuose su Leipcigu–Hale, trūksta pajėgumų ir ribojami naktiniai skrydžiai, todėl konkurencija ateityje nėra tikėtina. Dėl to ir pavojus, kad bus iškraipoma konkurencija tarp šių oro uostų, yra nedidelis arba jo visai nėra.

| (282) | Kaip paaiškinta anksčiau, DHL, ieškodama galimų verslo centrų Europoje, rinkosi iš palankiausias sąlygas pateikusių Leipcigo, Vatri ir Briuselio oro uostų. Kai buvo pradėta tyrimo procedūra, nei Briuselis, nei Vatri nepateikė pastabų. Be to, pradėjus tyrimo procedūrą, joks kitas Europos oro uostas nepareiškė abejonių dėl Leipcigo oro uosto plėtros. Taip pat nebuvo pateikta abejonių dėl konkurencijos teisės kalbant apie kitus Bendrijos oro uostus. |
| --- | --- |

(282)

Kaip paaiškinta anksčiau, DHL, ieškodama galimų verslo centrų Europoje, rinkosi iš palankiausias sąlygas pateikusių Leipcigo, Vatri ir Briuselio oro uostų. Kai buvo pradėta tyrimo procedūra, nei Briuselis, nei Vatri nepateikė pastabų. Be to, pradėjus tyrimo procedūrą, joks kitas Europos oro uostas nepareiškė abejonių dėl Leipcigo oro uosto plėtros. Taip pat nebuvo pateikta abejonių dėl konkurencijos teisės kalbant apie kitus Bendrijos oro uostus.

| (283) | Todėl galima daryti išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra daromas tokia apimtimi, kuri prieštarautų Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(283)

Todėl galima daryti išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra daromas tokia apimtimi, kuri prieštarautų Bendrijos interesams.

6.2.2.   Bendruoju susitarimu suteiktų neribotų garantijų ir garantinio rašto nesuderinamumas

| (284) | Kadangi DHL jau gavo didžiausią pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą galimos investicinės pagalbos sumą, remiantis bendruoju susitarimu ir garantiniu raštu suteikta pagalba DHL laikoma pagalba veiklai. |
| --- | --- |

(284)

Kadangi DHL jau gavo didžiausią pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą galimos investicinės pagalbos sumą, remiantis bendruoju susitarimu ir garantiniu raštu suteikta pagalba DHL laikoma pagalba veiklai.

| (285) | Pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (61) paprastai pagalba veiklai yra neleistina. Išimtiniais atvejais ir įvykdžius tam tikras griežtas sąlygas (62) tokią pagalbą galima teikti regionuose, kurie patenka į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį. Kadangi Vokietija neįrodė, kad šios sąlygos įvykdytos, galima daryti išvadą, kad pagalba DHL veiklai negali būti patvirtinta pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(285)

Pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (61) paprastai pagalba veiklai yra neleistina. Išimtiniais atvejais ir įvykdžius tam tikras griežtas sąlygas (62) tokią pagalbą galima teikti regionuose, kurie patenka į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį. Kadangi Vokietija neįrodė, kad šios sąlygos įvykdytos, galima daryti išvadą, kad pagalba DHL veiklai negali būti patvirtinta pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą.

| (286) | Kadangi nebuvo pateikta kitos informacijos, galima daryti išvadą, kad pagalba DHL neskirta siekti kito bendrų interesų tikslo. Taip pat netaikytinos EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse minimos išimtys, todėl bendruoju susitarimu suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikytini nesuderinamais su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(286)

Kadangi nebuvo pateikta kitos informacijos, galima daryti išvadą, kad pagalba DHL neskirta siekti kito bendrų interesų tikslo. Taip pat netaikytinos EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse minimos išimtys, todėl bendruoju susitarimu suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikytini nesuderinamais su bendrąja rinka.

6.2.3.   Nesuderinamos pagalbos DHL panaikinimas

| (287) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra įgaliota, jei ji nustato pagalbos nesuderinamumą su bendrąja rinka, nuspręsti, kad atitinkama valstybė privalo pagalbą panaikinti arba pakeisti (63). Valstybės įpareigojimas panaikinti Komisijos nesuderinama su bendrąja rinka laikomą pagalbą, pagal Teisingumo Teismo nuolatinę praktiką, yra skirtas atkurti iki pagalbos buvusią padėtį (64). Teisingumo Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį jo konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (65). |
| --- | --- |

(287)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra įgaliota, jei ji nustato pagalbos nesuderinamumą su bendrąja rinka, nuspręsti, kad atitinkama valstybė privalo pagalbą panaikinti arba pakeisti (63). Valstybės įpareigojimas panaikinti Komisijos nesuderinama su bendrąja rinka laikomą pagalbą, pagal Teisingumo Teismo nuolatinę praktiką, yra skirtas atkurti iki pagalbos buvusią padėtį (64). Teisingumo Teismo nuomone, šis tikslas yra pasiektas, jei gavėjas grąžina neteisėtą pagalbą ir taip praranda rinkoje turėtą palankesnę padėtį jo konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (65).

| (288) | Atsižvelgiant į šią teismų praktiką, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje nustatoma: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (...). Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui.“ |
| --- | --- |

(288)

Atsižvelgiant į šią teismų praktiką, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje nustatoma: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (...). Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui.“

| (289) | Siekiant užtikrinti, kad DHL negautų iš nesuderinamos pagalbos jokio ekonominio pranašumo, Komisijos nuomone, galima taikyti šias tris priemones:






  a) | garantinis raštas negali įsigalioti; |
| --- | --- | --- |

(289)

Siekiant užtikrinti, kad DHL negautų iš nesuderinamos pagalbos jokio ekonominio pranašumo, Komisijos nuomone, galima taikyti šias tris priemones:

a)

garantinis raštas negali įsigalioti;

| b) | reikia panaikinti neribotas garantijas; |
| --- | --- |

b)

reikia panaikinti neribotas garantijas;

| c) | kadangi neribotos garantijos galioja nuo 2007 m. spalio 1 d. (DHL logistikos centro veiklos pradžia), reikia grąžinti DHL jau suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

c)

kadangi neribotos garantijos galioja nuo 2007 m. spalio 1 d. (DHL logistikos centro veiklos pradžia), reikia grąžinti DHL jau suteiktą pagalbą.

| (290) | Atsižvelgdama į DHL jau suteiktų pagalbos elementų apskaičiavimus, Komisija pirmiausia norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką jokia Bendrijos teisės nuostata iš Komisijos nereikalaujama nustatyti tikslios grąžintinos pagalbos sumos nurodant grąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka. Pakanka, kad Komisijos sprendime būtų informacija, kuria remdamasi valstybė narė be didelių sunkumų galėtų nustatyti sumą (66). |
| --- | --- |

(290)

Atsižvelgdama į DHL jau suteiktų pagalbos elementų apskaičiavimus, Komisija pirmiausia norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką jokia Bendrijos teisės nuostata iš Komisijos nereikalaujama nustatyti tikslios grąžintinos pagalbos sumos nurodant grąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su bendrąja rinka. Pakanka, kad Komisijos sprendime būtų informacija, kuria remdamasi valstybė narė be didelių sunkumų galėtų nustatyti sumą (66).

| (291) | Siekiant suteikti pagalbos elementui kiekybinę išraišką, reikia apskaičiuoti garantijos mokestį nuo pirmųjų DHL logistikos centro veiklos pradžios 2007 m. spalio 1 d. mėnesių iki neribotos garantijos panaikinimo. Be to, reikia ištirti, kokio mokesčio būtų reikalavusi privati draudimo bendrovė 2005 m. rugsėjo 21 d., kai buvo pasirašytas bendrasis susitarimas, už laikotarpį nuo 2007 m. spalio 1 d. iki neribotos garantijos panaikinimo. Konkurencingoje draudimo rinkoje garantijos mokestis atitinka galimą riziką, kuri turi būti apsaugota garantija. |
| --- | --- |

(291)

Siekiant suteikti pagalbos elementui kiekybinę išraišką, reikia apskaičiuoti garantijos mokestį nuo pirmųjų DHL logistikos centro veiklos pradžios 2007 m. spalio 1 d. mėnesių iki neribotos garantijos panaikinimo. Be to, reikia ištirti, kokio mokesčio būtų reikalavusi privati draudimo bendrovė 2005 m. rugsėjo 21 d., kai buvo pasirašytas bendrasis susitarimas, už laikotarpį nuo 2007 m. spalio 1 d. iki neribotos garantijos panaikinimo. Konkurencingoje draudimo rinkoje garantijos mokestis atitinka galimą riziką, kuri turi būti apsaugota garantija.

| (292) | Vokietija jau pateikė galimų rizikos išlaidų vertinimą ir apskaičiavo jas visam [...] metų bendrojo susitarimo galiojimo terminui: šios išlaidos sudarytų [...] EUR. Šios rizikos išlaidos, kaip paaiškinta 90 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstos šiais apskaičiavimais:






  a) | Vokietija daro prielaidą, kad teisė į žalos atlyginimą linijiniu būdu sumažės dėl DHL investicijų nusidėvėjimo. Tariant, kad didžiausia suma [...] metais yra [...] EUR, pavyzdžiui, [...] metais susidarys [...] EUR suma, o [...] metais — [...] EUR suma. |
| --- | --- | --- |

(292)

Vokietija jau pateikė galimų rizikos išlaidų vertinimą ir apskaičiavo jas visam [...] metų bendrojo susitarimo galiojimo terminui: šios išlaidos sudarytų [...] EUR. Šios rizikos išlaidos, kaip paaiškinta 90 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstos šiais apskaičiavimais:

a)

Vokietija daro prielaidą, kad teisė į žalos atlyginimą linijiniu būdu sumažės dėl DHL investicijų nusidėvėjimo. Tariant, kad didžiausia suma [...] metais yra [...] EUR, pavyzdžiui, [...] metais susidarys [...] EUR suma, o [...] metais — [...] EUR suma.

| b) | Siekdama supaprastinti apskaičiavimus, Vokietija negrindžia naktinių skrydžių uždraudimo rizikos nuolatiniu tikimybės pasiskirstymu, bet daro prielaidą, kad praėjus pusei sutartinio termino ([...] metais) naktinių skrydžių uždraudimo tikimybė sudarys [...] %. Nominalią teisę į žalos atlyginimą ([...] EUR [...] metais) padauginus iš [...] % naktinių skrydžių uždraudimo tikimybės [...] metams, susidaro galima nominali [...] EUR vertės rizika ir diskontuotos [...] EUR galimos rizikos išlaidos. |
| --- | --- |

b)

Siekdama supaprastinti apskaičiavimus, Vokietija negrindžia naktinių skrydžių uždraudimo rizikos nuolatiniu tikimybės pasiskirstymu, bet daro prielaidą, kad praėjus pusei sutartinio termino ([...] metais) naktinių skrydžių uždraudimo tikimybė sudarys [...] %. Nominalią teisę į žalos atlyginimą ([...] EUR [...] metais) padauginus iš [...] % naktinių skrydžių uždraudimo tikimybės [...] metams, susidaro galima nominali [...] EUR vertės rizika ir diskontuotos [...] EUR galimos rizikos išlaidos.

| (293) | Siekdama teisingai apskaičiuoti galimas rizikos išlaidas, Vokietija, Komisijos nuomone, turi pakeisti savo apskaičiavimus taip:






  a) | Priešingai nei Vokietijos prielaidoje, tam tikrų DHL teisės į žalos atlyginimą elementų dydis nepasikeis (pvz., išlaidos už persikėlimą, DHL klientų teisė į žalos atlyginimą dėl pavėluoto krovinio pristatymo ir pan.). Todėl teisės į žalos atlyginimą dydį reikia atitinkamai priderinti. |
| --- | --- | --- |

(293)

Siekdama teisingai apskaičiuoti galimas rizikos išlaidas, Vokietija, Komisijos nuomone, turi pakeisti savo apskaičiavimus taip:

a)

Priešingai nei Vokietijos prielaidoje, tam tikrų DHL teisės į žalos atlyginimą elementų dydis nepasikeis (pvz., išlaidos už persikėlimą, DHL klientų teisė į žalos atlyginimą dėl pavėluoto krovinio pristatymo ir pan.). Todėl teisės į žalos atlyginimą dydį reikia atitinkamai priderinti.

| b) | Vokietijos apskaičiavimuose atsižvelgiama tik į naktinių skrydžių uždraudimo riziką. Tačiau garantija taikoma ir nuolat atsirandančiai veiklos rizikai (pvz., pirmenybė naudotis pietiniu taku), kuri taip pat turi atsispindėti apskaičiavimuose. Turi būti nustatyta su veiklos rizikos siejama teisė į žalos atlyginimą ir tikimybė ja pasinaudoti bei apskaičiuota dėl to susidariusi rizikos išlaidų grynoji dabartinė vertė. |
| --- | --- |

b)

Vokietijos apskaičiavimuose atsižvelgiama tik į naktinių skrydžių uždraudimo riziką. Tačiau garantija taikoma ir nuolat atsirandančiai veiklos rizikai (pvz., pirmenybė naudotis pietiniu taku), kuri taip pat turi atsispindėti apskaičiavimuose. Turi būti nustatyta su veiklos rizikos siejama teisė į žalos atlyginimą ir tikimybė ja pasinaudoti bei apskaičiuota dėl to susidariusi rizikos išlaidų grynoji dabartinė vertė.

| c) | Nors galima pritarti Vokietijos atliktiems naktinių skrydžių uždraudimo tikimybės supaprastintiems apskaičiavimams, Komisija, atsižvelgdama į nuolat kylančią veiklos riziką, mano, kad naktinių skrydžių uždraudimo tikimybę reikia nustatyti kasmet. Atitinkamai reikia diskontuoti galimos kasmetinės teisės į žalos atlyginimą sumą, kad taip būtų gaunama nuolat kylančios veiklos rizikos grynoji dabartinė vertė. |
| --- | --- |

c)

Nors galima pritarti Vokietijos atliktiems naktinių skrydžių uždraudimo tikimybės supaprastintiems apskaičiavimams, Komisija, atsižvelgdama į nuolat kylančią veiklos riziką, mano, kad naktinių skrydžių uždraudimo tikimybę reikia nustatyti kasmet. Atitinkamai reikia diskontuoti galimos kasmetinės teisės į žalos atlyginimą sumą, kad taip būtų gaunama nuolat kylančios veiklos rizikos grynoji dabartinė vertė.

| (294) | Remdamasi per visą bendrojo susitarimo galiojimo laikotarpį iš naujo apskaičiuojamomis rizikos išlaidomis, Vokietija privalo nustatyti garantijos mokestį laikotarpiui nuo 2007 m. spalio 1 d. iki neribotos garantijos panaikinimo. |
| --- | --- |

(294)

Remdamasi per visą bendrojo susitarimo galiojimo laikotarpį iš naujo apskaičiuojamomis rizikos išlaidomis, Vokietija privalo nustatyti garantijos mokestį laikotarpiui nuo 2007 m. spalio 1 d. iki neribotos garantijos panaikinimo.

7.   IŠVADA

7.1.   Pagalba oro uostui

| (295) | Teigiama, kad aptariama priemonė, kuri leidžia Leipcigo oro uostui vykdyti investicinį projektą nustatytomis sąlygomis, neprieštarauja bendriems interesams ir kad šioje byloje yra įvykdyti penki 2005 m. gairių kriterijai. |
| --- | --- |

(295)

Teigiama, kad aptariama priemonė, kuri leidžia Leipcigo oro uostui vykdyti investicinį projektą nustatytomis sąlygomis, neprieštarauja bendriems interesams ir kad šioje byloje yra įvykdyti penki 2005 m. gairių kriterijai.

7.2.   Pagalba DHL

| (296) | Teigiama, kad bendruoju susitarimu suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikytini valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, nes Saksonijos federacinė žemė, MFAG ir Leipcigo oro uostas apsaugojo DHL verslo riziką tokiomis sąlygomis, kurioms nebūtų pritaręs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(296)

Teigiama, kad bendruoju susitarimu suteiktos neribotos garantijos ir garantinis raštas laikytini valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, nes Saksonijos federacinė žemė, MFAG ir Leipcigo oro uostas apsaugojo DHL verslo riziką tokiomis sąlygomis, kurioms nebūtų pritaręs privatus investuotojas.

| (297) | Kadangi DHL jau gavo didžiausią pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą leistinos investicinės pagalbos sumą, galima daryti išvadą, kad neribotos garantijos bendrajame susitarime ir garantinis raštas turi būti paskelbti nesuderinamais su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(297)

Kadangi DHL jau gavo didžiausią pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą leistinos investicinės pagalbos sumą, galima daryti išvadą, kad neribotos garantijos bendrajame susitarime ir garantinis raštas turi būti paskelbti nesuderinamais su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

350 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Vokietija nori suteikti naujojo pietinio kilimo ir tūpimo takui tiesti ir susijusiems oro uosto įrenginiams statyti Leipcigo–Halės oro uoste, pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Vokietija nori suteikti DHL pagal garantinį raštą, yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl šios pagalbos teikti negalima.

3 straipsnis

Vokietijos teikiama valstybės pagalba DHL naudai prisiimant neribotas garantijas (pagal bendrojo susitarimo 8 ir 9 skyrius) yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl šias bendrajame susitarime numatytas neribotas garantijas reikia panaikinti.

4 straipsnis

1.   Vokietija susigrąžina 3 straipsnyje minėtą pagalbos dalį, kuri jau buvo suteikta DHL (t. y. garantijos mokestį už laikotarpį nuo 2007 m. spalio 1 d. iki neribotų garantijų panaikinimo).

2.   Į grąžintiną sumą įtraukiamos palūkanos nuo to laikotarpio, kai neteisėta pagalba suteikta gavėjui, iki faktinio pagalbos grąžinimo.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriuje nurodytą palūkanų normos formulę.

5 straipsnis

1.   3 straipsnyje minima pagalba, kuri jau buvo suteikta DHL, susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Vokietija užtikrina, kad šis sprendimas bus įgyvendintas per keturis mėnesius nuo jo priėmimo.

6 straipsnis

1.   Vokietija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą pateikia Komisijai tokią informaciją:

| a) | bendrą sumą (pagrindinė suma ir palūkanos), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

bendrą sumą (pagrindinė suma ir palūkanos), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo;

| b) | išsamų priemonių, kurių imtasi arba ketinama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas, aprašą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių imtasi arba ketinama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas, aprašą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjas buvo įpareigotas grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjas buvo įpareigotas grąžinti pagalbą.

2.   Vokietija nuolat informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi įgyvendinant šį sprendimą, pažangą, kol grąžinama 3 straipsnyje minima pagalba, jau buvusi suteikta DHL. Komisijos prašymu Vokietija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių imtasi arba kurių ketinama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas. Be to, Vokietija pateikia Komisijai išsamius duomenis apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurias pagalbos gavėjas jau grąžino.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2008 m. liepos 23 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 48, 2007 3 2, p. 7.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL C 107, 1998 4 7, p. 7.

3

(4)  Valstybės pagalba C 18/2007 (ex N 874/06) — Pagalba mokymui DHL Leipcige-Halėje (Vokietija), dar nepaskelbta ES oficialiajame leidinyje.

4

(5)  Komercinė paslaptis.

5

(6)  OL C 71, 2000 3 11, p. 16, 4.2 punktas.

6

(7)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

7

(8)  2006 m. liepos 21 d. Vokietijos raštas, p. 7.

8

(9)  OL C 312, 2005 12 9, p. 1.

9

(10)  2000 m. gruodžio 12 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimas T-128/98, Rink. 2000, p. II-3929; patvirtintas 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimu C-82/01, Rink. 2002, p. I-9297.

10

(11)  OL C 350, 1994 12 10, p. 5.

11

(12)  2005 m. sausio 19 d. sprendimas, N 644i/02 — Vokietijos regioniniai oro uostai, OL C 126, 2005 5 25, p. 12; 2005 m. balandžio 20 d. sprendimas, N 355/04 — Antverpeno oro uostas, OL C 176, 2005 6 16, p. 11.

12

(13)  2007 m. liepos 10 d. sprendimas C 27/07 — Berlyno Šėnefeldo oro uostas.

13

(14)  Kompetentingos Vokietijos valdžios institucijos užsakytas tyrimas atliekant plano patvirtinimo procedūrą.

14

(15)  E. Dimson, P. Marsh, M. Staunton, Handbook of investments: Equity risk premium, 1 tomas, 10 skyrius, 2007 m.

15

Handbook of investments: Equity risk premium

(16)  Diskonto koeficientas (reali diskonto norma) = [nerizikingas pelnas + (rinkos rizikos išmoka × β)] — infliacijos lygis.

16

(17)  OL L 355, 2002 12 30, p. 1.

17

(18)  OL L 24, 1998 1 30, p. 9.

18

(19)  Gaisrinės turi identišką techninę įrangą; po 15 m. reikės naujų investicijų įrangai pakeisti.

19

(20)  Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos priedas.

20

(21)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

21

(22)  Šis rezultatas matyti ir iš priede pateiktų skaičiavimų, kuriuose parodoma, kad grynųjų pinigų srauto skirtumas tarp pietinio tako eksploatavimo su DHL ir be DHL 2005 m. sudaro apie [...] EUR (žr. grynųjų pinigų srautus 1 lentelės 4 ir 5 stulpelyje). Jei prie šios sumos pridėsime skirtumą tarp abiejų scenarijų likutinių verčių ir perkelsime šią sumą į 2006 m., kai palūkanų norma sudaro 6,5 %, taip pat gausime [...] EUR vertę.

22

2005 m.

(23)  Vokietija daro prielaidą, kad žalos atlyginimą reikalavimai dėl DHL investicijų amortizacijos bėgant laikui mažės linijiniu būdu. Darant prielaidą, kad maksimali suma yra [...] EUR [...] metais, tai sudaro, pvz., [...] EUR [...] metais ir [...] EUR [...] metais. Jei manoma, jog tikimybė, kad naktiniai skrydžiai bus uždrausti, sudaro 25 %, tikėtina nominali rizika sudaro [...] EUR [...] metais, o jos diskontuota vertė — [...] EUR. Tokią analizę Vokietija pateikė nepalankiausiam atvejui, nes įstatymo pakeitimai būtų pradėti taikyti tik po 10–15 metų (2007 m. vasario 23 d. Vokietijos raštas, p. 68–69).

23

(24)  Žr. 2007 m. vasario 23 d. raštą, 68 išnašą, kurioje pateikiamas išsamus atitinkamos teismų praktikos sąrašas ir „paaiškinama konkurencijos apsaugos išlyga“.

24

(25)  COM(2006) 819 galutinis.

25

(26)  1998 m. birželio 18 d. sprendimas, byla C-35/96, Komisija prieš Italiją, Rink. 1998, p. I-3851, 36 dalis; 1991 m. balandžio 23 d. sprendimas, byla C-41/90, Höfner ir Elser, Rink. 1991, p. I-1979, 21 dalis; 1995 m. lapkričio 16 d. sprendimas, byla C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances ir kt. prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Rink. 1995, p. I-4013, 14 dalis; 1997 m. gruodžio 11 d. sprendimas, byla C-55/96, Job Centre coop.arl., Rink. 1997, I-7119, 21 dalis.

26

Komisija prieš Italiją

Höfner ir Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances ir kt. prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre coop.arl

(27)  1987 m. gruodžio 16 d. sprendimas, byla 118/85, Komisija prieš Italiją, Rink. 1987, p. 2599, 7 dalis; byla C-35/96, ten pat, 36 dalis.

27

Komisija prieš Italiją

(28)  Pagal Teisingumo Teismo praktiką bet kuri veikla, kuri skirta siūlyti prekes arba teikti paslaugas tam tikroje rinkoje, yra ekonominė veikla. Žr. bylą C-35/96, ten pat, ir 2000 m. rugsėjo 12 d. sprendimą, bylas C-180/98–184/98, Pavlov u.a., Rink. 2000, p. I-6451.

28

Pavlov u.a.

(29)  Byla Aéroports de Paris, ten pat, 121 dalis ir kitos nuorodos.

29

Aéroports de Paris

(30)  1993 m. vasario 17 d. sprendimas, sujungtos bylos C-159/91 ir C-160/91, Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancava, Rink. 1993, p. I-637.

30

Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancava

(31)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-289/03, BUPA prieš Komisiją, dar nepaskelbta, 157–160 dalys.

31

BUPA prieš Komisiją

(32)  1994 m. sausio 19 d. sprendimas, byla C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH prieš Eurocontrol, Rink. 1994, p. I-43.

32

SAT Fluggesellschaft mbH prieš Eurocontrol

(33)  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas, N 309/02, Skrydžių saugumas — Eksploatavimo nuostolių kompensavimas po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro išpuolių.

33

(34)  1998 m. kovo 18 d. sprendimas, byla C-343/95, Diego Calì & Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova, Rink. 1997, p. I-1547. 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas, N 309/02. 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas, N 438/02, Subsidijos uostų valdytojams, skirtos valdžios institucijos užduotims vykdyti.

34

Diego Calì & Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova

(35)  Žr. 2007 m. kovo 7 d. Komisijos sprendimas, N 620/06, Regioninio Memingeno oro uosto įrengimas — Vokietija, OL C 135, 2007 6 19, p. 8.

35

(36)  Žr. 2002 m. gegužės 16 d. sprendimą, byla C-482/99, Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), Rink. 2002, p. I-4397.

36

(37)  Sprendimas Stardust Marine byloje, 69 dalis.

37

Stardust Marine

(38)  1991 m. kovo 21 d. sprendimas, byla C-305/89, Italija prieš Komisiją (Alfa Romeo), Rink. 1991, p. I-1603, 20 dalis.

38

Italija prieš Komisiją (Alfa Romeo)

(39)  Tai bet kuriuo atveju neteisinga, žr., pavyzdžiui, privataus oro uosto statybą Siudad Realyje, Ispanijoje.

39

(40)  Sprendimas Stardust Marine byloje, 71 dalis.

40

Stardust Marine

(41)  Žr. teiginius 166–180 konstatuojamosiose dalyse.

41

(42)  2000 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas, byla T-296/97, Alitalia prieš Komisiją, Rink. 2000, p. II-3871, 84 dalis; byla C-305/89, ten pat 20 dalis.

42

Alitalia prieš Komisiją

(43)  Žr. 2005 m. gaires, 46 dalis.

43

(44)  2004 m. vasario 12 d. Komisijos sprendimas, C 516/04, 169 dalis.

44

(45)  1986 m. liepos 10 d. sprendimas, byla C-234/84, Belgija prieš Komisiją, Rink. 1986, p. 2263, 15 dalis, ir 1991 m. kovo 21 d. sprendimas, byla C-303/88, Italija prieš Komisiją, Rink. 1991, p. I-1433, 21 dalis.

45

Belgija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(46)  Byla C-303/88, ten pat, 22 dalis.

46

(47)  Skirtumus tarp grynųjų pinigų srautų apskaičiavimų šiame sprendime ir sprendime pradėti tyrimo procedūrą galima paaiškinti šitaip: jei sprendime pradėti procedūrą pajamos ir išlaidos buvo diskontuotos pagal 2006 m. lygį, šių apskaičiavimų referenciniai metai yra 2005 m., nes sprendimas tiesti naują pietinį kilimo ir tūpimo taką buvo priimtas 2004 m. lapkričio mėn., o statybos darbai pradėti 2005 m. pradžioje. Remdamasi Vokietijos pastabomis dėl sprendimo pradėti procedūrą, Komisija nustatė, kad 2005 m. susidarė papildomos [...] EUR investicijų sąnaudos, dėl kurių dar padidėjo grynųjų pinigų srauto nuostoliai. Šios investicijų sąnaudos buvo įskaičiuotos.

47

(48)  Visos reikšmės diskontuotos 2005 m. lygiu; diskonto norma = 6,5 %.

48

Visos reikšmės diskontuotos 2005 m. lygiu; diskonto norma = 6,5 %.

(49)  Byla C-305/89, Italija prie Komisiją (Alfa Romeo), ten pat, 20 dalis.

49

Italija prie Komisiją (Alfa Romeo)

(50)  Žr. Damodaran Online,

50

Damodaran Online

http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/.

(51)  1998 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas, byla T-214/95, Vlaams Gewest prieš Komisiją, Rink. 1998, p. II-717.

51

Vlaams Gewest prieš Komisiją,

(52)  2006 m. liepos 21 d. Vokietijos pastabos, p. 12.

52

(53)  Žr. Vokietijos pateiktus apskaičiavimus (88 konstatuojamoji dalis).

53

(54)  [...] EUR suma susidaro iš valdymo ir investicijų sąnaudų už saugumo priemones, kurias pietiniam takui ketina taikyti oro uostas. Priede taip pat nurodomos kitų verslo scenarijų išlaidų už saugumą grynosios dabartinės reikšmės.

54

(55)  2006 m. liepos 21 d. Vokietijos pastabos, p. 7.

55

(56)  Neįmanoma tiksliai apskaičiuoti pagalbos intensyvumo, nes Komisija negali atmesti prielaidos, kad hipotetinis privatus investuotojas būtų galėjęs investuoti mažiau ir taip sumažinęs savo riziką.

56

(57)  COM(2006) 819 galutinis.

57

(58)  Veiksmų planas, 7 dalis ir langelis 4 p.

58

(59)  IATA prognozė dėl keleivių ir krovinių transporto 2007–2011 m., 2007 m. spalio mėn.

59

(60)  OL L 14, 1993 1 22, p. 1.

60

(61)  OL C 54, 2006 3 4.

61

(62)  Pagalba veiklai ypač turi pašalinti regiono plėtros trūkumus, jos dydis turi būti proporcingas šalinamiems trūkumams, ji turi būti suskirstyta proporcingai mažėjančiomis dalimis ir terminuota.

62

(63)  1973 m. liepos 12 d. sprendimas, byla C-70/72, Komisija prieš Vokietiją, Rink. 1973, p. 813, 13 dalis.

63

Komisija prieš Vokietiją

(64)  1994 m. rugsėjo 14 d. sprendimas, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1994, p. I-4103, 75 dalis.

64

Ispanija prieš Komisiją

(65)  1999 m. liepos 17 d. sprendimas, byla C-75/97, Belgija prieš Komisiją, Rink. 1999, p. I-03671, 64, 65 dalys.

65

Belgija prieš Komisiją

(66)  Žr. ypač 2000 m. spalio 12 d. sprendimą, byla C-480/98, Ispanija prieš Komisiją, Rink. 2000, p. I-8717, 25 dalis, ir 2005 m. gegužės 12 d. sprendimą, C-415/03, Komisija prieš Graikiją, Rink. 2005, p. I-3875, 39 dalis.

66

Ispanija prieš Komisiją

Komisija prieš Graikiją

---

PRIEDAS

Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimai atsižvelgiant į pagalbą DHL

1 lentelė

Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimai (2) | | (1) | (2) | (3) | (4)=(2)-(1) | (5)=(3)-(1) |
| Oro uostas | Oro uostas | Oro uostas | Pietinis takas | Pietinis takas |
| Status quo | Plėtra su DHL | Plėtra be DHL | su DHL | be DHL |
| EBITDA (1) (2006–2042) | a | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investicijų sąnaudos (2006–2042) | b | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investicijų sąnaudos 2005 m. | c | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynųjų pinigų srautai 2005 m. | d=a+b+c | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rizikos išlaidos (3) | e | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynųjų pinigų srautai atsižvelgiant į riziką 2005 m. | f=d+e | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Išlaidų už saugumą tikslinimas |
| Išlaidos už saugumą (valdymo išlaidos ir investicijų sąnaudos) (3) | g | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Patikslintas grynųjų pinigų srautai 2005 m. | h=f+g | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(milijonais EUR)

Grynųjų pinigų srautų apskaičiavimai (2)

(1)

(2)

(3)

(4)=(2)-(1)

(5)=(3)-(1)

Oro uostas

Oro uostas

Oro uostas

Pietinis takas

Pietinis takas

Status quo

Plėtra su DHL

Plėtra be DHL

su DHL

be DHL

EBITDA (1) (2006–2042)

a

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investicijų sąnaudos (2006–2042)

b

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investicijų sąnaudos 2005 m.

c

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynųjų pinigų srautai 2005 m.

d=a+b+c

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rizikos išlaidos (3)

e

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynųjų pinigų srautai atsižvelgiant į riziką 2005 m.

f=d+e

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Išlaidų už saugumą tikslinimas

Išlaidos už saugumą (valdymo išlaidos ir investicijų sąnaudos) (3)

g

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Patikslintas grynųjų pinigų srautai 2005 m.

h=f+g

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynųjų pinigų srautų pietiniam takui apskaičiavimas

2006–2042 m. laikotarpiui Vokietija pateikė tris skirtingus grynųjų pinigų srautų scenarijus Leipcigo oro uostui:

—   Oro uostas — status quo: pietinis takas netiesiamas. Oro uosto veikla tęsiama su turimu šiauriniu taku.

—   Oro uostas — plėtra su DHL: pietinis takas tiesiamas, o DHL 2008 m. pradeda naudoti savo Europos logistikos centrą.

—   Oro uostas — plėtra be DHL: pietinis takas tiesiamas, bet DHL nepersikelia į Leipcigą ir nuo 2010 m. oro uoste įsikuria kita krovinių gabenimo oru įmonė.

Atsižvelgiant į skirtingus grynųjų pinigų srautus, tikėtinas pietinio tako rentabilumas apskaičiuojamas šitaip:

—   Pietinis takas su DHL: šiame stulpelyje nurodomas grynųjų pinigų srautų skirtumas tarp plėtros scenarijaus su DHL ir status quo scenarijaus.

—   Pietinis takas be DHL: šiame stulpelyje nurodomas grynųjų pinigų srautų skirtumas tarp plėtros scenarijaus be DHL ir status quo scenarijaus.

Skirtumas tarp grynųjų pinigų srautų apskaičiavimų sprendime pradėti procedūrą ir pateiktuose skaičiavimuose

| — | Jei sprendime pradėti procedūrą pajamos ir išlaidos buvo diskontuotos 2006 m. lygiu, pateiktuose skaičiavimuose remiamasi 2005 m. kaip atskaitiniais metais, nes sprendimas tiesti naują pietinį taką buvo priimtas 2004 m. lapkričio mėn., o darbai pradėti 2005 m. pradžioje. |
| --- | --- |

—

Jei sprendime pradėti procedūrą pajamos ir išlaidos buvo diskontuotos 2006 m. lygiu, pateiktuose skaičiavimuose remiamasi 2005 m. kaip atskaitiniais metais, nes sprendimas tiesti naują pietinį taką buvo priimtas 2004 m. lapkričio mėn., o darbai pradėti 2005 m. pradžioje.

| — | Iš Vokietijos pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą Komisija suprato, kad 2005 m. susidarė papildomos investicijų sąnaudos, kurios siekė [...] EUR, ir kurios dar labiau padidino grynųjų pinigų srautų nuostolius. Šios investicijų sąnaudos buvo įtrauktos į apskaičiavimus. |
| --- | --- |

—

Iš Vokietijos pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą Komisija suprato, kad 2005 m. susidarė papildomos investicijų sąnaudos, kurios siekė [...] EUR, ir kurios dar labiau padidino grynųjų pinigų srautų nuostolius. Šios investicijų sąnaudos buvo įtrauktos į apskaičiavimus.

Iš grynųjų pinigų srautų apskaičiavimų aiškėja, kad dėl tiesiamo pietinio tako susidaro daug nuostolių

| — | Tiesiant ir naudojant pietinį taką 2005 m. susidaro diskontuoto grynųjų pinigų srautų nuostolis, siekiantis apie [...] EUR. Jei oro uostas plečiamas be DHL, diskontuotų grynųjų pinigų srautų nuostolis sudaro [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Tiesiant ir naudojant pietinį taką 2005 m. susidaro diskontuoto grynųjų pinigų srautų nuostolis, siekiantis apie [...] EUR. Jei oro uostas plečiamas be DHL, diskontuotų grynųjų pinigų srautų nuostolis sudaro [...] EUR.

| — | Dėl [...] EUR rizikos išlaidų (pagal Vokietijos apskaičiavimus) pietinio tako tiesimo ir naudojimo su DHL grynųjų pinigų srautų nuostolis sudaro [...] EUR. Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad apskaičiuotos [...] mln. EUR rizikos išlaidos sudaro tik minimalią sumą, nes Vokietija ne visoms oro uosto rizikos rūšims suteikė kiekybinę išraišką ir apskaičiavimus grindžia abejotinomis prielaidomis |
| --- | --- |

—

Dėl [...] EUR rizikos išlaidų (pagal Vokietijos apskaičiavimus) pietinio tako tiesimo ir naudojimo su DHL grynųjų pinigų srautų nuostolis sudaro [...] EUR. Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad apskaičiuotos [...] mln. EUR rizikos išlaidos sudaro tik minimalią sumą, nes Vokietija ne visoms oro uosto rizikos rūšims suteikė kiekybinę išraišką ir apskaičiavimus grindžia abejotinomis prielaidomis

| — | Net jei Komisija pritartų Vokietijos argumentui, pagal kurį išlaidos už saugumą, sudarančios [...] EUR, patenka į valstybės prerogatyvų sritį, todėl jų nereikia įtraukti š pietinio tako sąnaudų apskaičiavimus, dar liktų didelis [...] EUR grynųjų pinigų srautų deficitas. |
| --- | --- |

—

Net jei Komisija pritartų Vokietijos argumentui, pagal kurį išlaidos už saugumą, sudarančios [...] EUR, patenka į valstybės prerogatyvų sritį, todėl jų nereikia įtraukti š pietinio tako sąnaudų apskaičiavimus, dar liktų didelis [...] EUR grynųjų pinigų srautų deficitas.

---

(1)  Pelnas iki palūkanų, mokesčių ir nurašymo.

(2)  Visos reikšmės diskontuotos 2005 m. lygiu.

(3)  Vokietijos apskaičiavimai.

---

| 23.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 346/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 346/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. lapkričio 6 d.

kuriuo priimama daugiametė Bendrijos programa pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo

(2008/949/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos (1), sukūrimo, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 199/2008 sukuriama duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui skirta Bendrijos sistema, siekiant sukurti tvirtą pagrindą mokslinei analizei žuvininkystės srityje ir teikti patikimas mokslines rekomendacijas bendrajai žuvininkystės politikai (toliau — BŽP) įgyvendinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 199/2008 sukuriama duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui skirta Bendrijos sistema, siekiant sukurti tvirtą pagrindą mokslinei analizei žuvininkystės srityje ir teikti patikimas mokslines rekomendacijas bendrajai žuvininkystės politikai (toliau — BŽP) įgyvendinti.

| (2) | Remdamosi daugiamete Bendrijos programa, valstybės narės turėtų parengti daugiametes nacionalines duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui skirtas programas. |
| --- | --- |

(2)

Remdamosi daugiamete Bendrijos programa, valstybės narės turėtų parengti daugiametes nacionalines duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui skirtas programas.

| (3) | Todėl būtina parengti daugiametę Bendrijos programą, apimančią informacijos, būtinos pagal BŽP reikalingai mokslinei analizei paremti, rinkimą bei šios informacijos tvarkymą ir naudojimą. |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina parengti daugiametę Bendrijos programą, apimančią informacijos, būtinos pagal BŽP reikalingai mokslinei analizei paremti, rinkimą bei šios informacijos tvarkymą ir naudojimą.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Reglamento Nr. 199/2008 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta daugiametė Bendrijos programa pateikta priede.

Priimta Briuselyje 2008 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

1

---

PRIEDAS

DAUGIAMETĖ BENDRIJOS PROGRAMA

I SKYRIUS

DALYKAS IR APIBRĖŽTYS

| 1. | Šioje Bendrijos programoje vartojamų terminų apibrėžtys:
  a)   žvejojantys laivai— laivai, kurie per kalendorinius metus vykdė nors vieną žvejybos operaciją (daugiau negu 0 dienų). Per metus žvejybos operacijų nevykdęs laivas laikomas „nežvejojančiu“;
  b)   ėminių ėmimas vienu metu— laivo sužvejotų arba iškrautų visų rūšių arba iš anksto nustatytų rūšių grupių žuvų ėminių ėmimas vienu metu;
  c)   dienos jūroje— bet koks nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas yra rajone ir ne uoste;
  d)   laivyno segmentas— tų metų tos pačios ilgio kategorijos laivų (LOA) ir vyraujančių žvejybos įrankių grupė pagal III priedėlį. Laivai ataskaitiniu laikotarpiu gali vykdyti įvairią žvejybos veiklą, bet gali būti priskiriami tik vienam laivyno segmentui;
  e)   žvejybos dienos— kiekviena diena priskiriama rajonui, kuriame atitinkamą dieną, kurią laivas gali būti jūroje, buvo praleista daugiausia laiko žvejojant. Vis dėlto, žvejojant pasyviaisiais žvejybos įrankiais, jei laivas nevykdė jokios operacijos dieną, kurią jūroje buvo bent vienas (pasyvusis) žvejybos įrankis, ta diena priskiriama rajonui, kuriame žvejybos įrankis buvo panaudotas paskutinį kartą per tą žvejybos reisą;
  f)   žvejybos reisas— bet kuri žvejybos laivo kelionė iš vienos sausumos vietos į žuvų iškrovimo vietą, išskyrus ne žvejybos keliones (žvejybos laivo kelionė iš vienos vietos į vietą sausumoje, per kurią jis nevykdo žvejybos veiklos ir per kurią visi laive laikomi žvejybos įrankiai patikimai surišti ir sukrauti ir jų negalima nedelsiant panaudoti);
  g)   specializacija— grupė žvejybos operacijų, per kurias panašiais žvejybos įrankiais tuo pačiu metų laikotarpiu ir (arba) tame pačiame rajone žvejojamos panašių rūšių žuvys (rūšių grupės žuvys) ir kurioms būdingas panašus naudojimo modelis;
  h)   laivų populiacija— visi į Bendrijos žvejybos laivyno registrą įtraukti laivai, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (1);
  i)   atrinktosios rūšys— valdymui svarbios rūšys, dėl kurių tarptautinė mokslinė įstaiga arba regioninė žuvininkystės valdymo organizacija yra pateikusios prašymą;
  j)   laikymo vandenyje trukmė— laikas, skaičiuojamas nuo kiekvieno atskiro žvejybos įrankio užmetimo pradžios iki momento, kai tą patį įrankį pradedama traukti. |
| --- | --- |

1.

Šioje Bendrijos programoje vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   žvejojantys laivai— laivai, kurie per kalendorinius metus vykdė nors vieną žvejybos operaciją (daugiau negu 0 dienų). Per metus žvejybos operacijų nevykdęs laivas laikomas „nežvejojančiu“;

b)   ėminių ėmimas vienu metu— laivo sužvejotų arba iškrautų visų rūšių arba iš anksto nustatytų rūšių grupių žuvų ėminių ėmimas vienu metu;

c)   dienos jūroje— bet koks nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas yra rajone ir ne uoste;

d)   laivyno segmentas— tų metų tos pačios ilgio kategorijos laivų (LOA) ir vyraujančių žvejybos įrankių grupė pagal III priedėlį. Laivai ataskaitiniu laikotarpiu gali vykdyti įvairią žvejybos veiklą, bet gali būti priskiriami tik vienam laivyno segmentui;

e)   žvejybos dienos— kiekviena diena priskiriama rajonui, kuriame atitinkamą dieną, kurią laivas gali būti jūroje, buvo praleista daugiausia laiko žvejojant. Vis dėlto, žvejojant pasyviaisiais žvejybos įrankiais, jei laivas nevykdė jokios operacijos dieną, kurią jūroje buvo bent vienas (pasyvusis) žvejybos įrankis, ta diena priskiriama rajonui, kuriame žvejybos įrankis buvo panaudotas paskutinį kartą per tą žvejybos reisą;

f)   žvejybos reisas— bet kuri žvejybos laivo kelionė iš vienos sausumos vietos į žuvų iškrovimo vietą, išskyrus ne žvejybos keliones (žvejybos laivo kelionė iš vienos vietos į vietą sausumoje, per kurią jis nevykdo žvejybos veiklos ir per kurią visi laive laikomi žvejybos įrankiai patikimai surišti ir sukrauti ir jų negalima nedelsiant panaudoti);

g)   specializacija— grupė žvejybos operacijų, per kurias panašiais žvejybos įrankiais tuo pačiu metų laikotarpiu ir (arba) tame pačiame rajone žvejojamos panašių rūšių žuvys (rūšių grupės žuvys) ir kurioms būdingas panašus naudojimo modelis;

h)   laivų populiacija— visi į Bendrijos žvejybos laivyno registrą įtraukti laivai, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (1);

i)   atrinktosios rūšys— valdymui svarbios rūšys, dėl kurių tarptautinė mokslinė įstaiga arba regioninė žuvininkystės valdymo organizacija yra pateikusios prašymą;

j)   laikymo vandenyje trukmė— laikas, skaičiuojamas nuo kiekvieno atskiro žvejybos įrankio užmetimo pradžios iki momento, kai tą patį įrankį pradedama traukti.

| 2. | Šių terminų vartojamos Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) apibrėžtys: anadrominės rūšys, katadrominės rūšys, sužvejotų žuvų kiekis, galvakojai, vėžiagyviai, giliavandenių žuvų rūšys, priedugnio žuvys, priedugnio žuvų rūšys, naudojimo modelis, pelekinės žuvys, gėlavandenių žuvų rūšys, įrankiai, iškraunamų žuvų kiekis, į jūrą išmetamų žuvų kiekis, didelės pelaginės žuvys, moliuskai, kita nei žvejyba veikla, pelaginės žuvys, mažos pelaginės žuvys, pagrindinės rūšys. |
| --- | --- |

2.

Šių terminų vartojamos Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) apibrėžtys: anadrominės rūšys, katadrominės rūšys, sužvejotų žuvų kiekis, galvakojai, vėžiagyviai, giliavandenių žuvų rūšys, priedugnio žuvys, priedugnio žuvų rūšys, naudojimo modelis, pelekinės žuvys, gėlavandenių žuvų rūšys, įrankiai, iškraunamų žuvų kiekis, į jūrą išmetamų žuvų kiekis, didelės pelaginės žuvys, moliuskai, kita nei žvejyba veikla, pelaginės žuvys, mažos pelaginės žuvys, pagrindinės rūšys.

II SKYRIUS

TURINYS IR METODIKA

A.   Bendrijos programos turinys

Bendrijos programą sudaro šie moduliai:

| 1. | Žvejybos sektoriaus įvertinimo modulis:
  Žvejybos sektoriaus duomenų rinkimo programą sudaro šie skirsniai:






  a) | ekonominių kintamųjų rinkimas; |
| --- | --- | --- |

1.

Žvejybos sektoriaus įvertinimo modulis:

Žvejybos sektoriaus duomenų rinkimo programą sudaro šie skirsniai:

a)

ekonominių kintamųjų rinkimas;

| b) | biologinių kintamųjų rinkimas; |
| --- | --- |

b)

biologinių kintamųjų rinkimas;

| c) | įvairių sričių kintamųjų rinkimas; |
| --- | --- |

c)

įvairių sričių kintamųjų rinkimas;

| d) | jūroje atliekami moksliniai tyrimai. |
| --- | --- |

d)

jūroje atliekami moksliniai tyrimai.

| 2. | Akvakultūros ir perdirbimo pramonės sektorių ekonominės padėties įvertinimo modulis:






  a) | akvakultūros sektoriaus ekonominių duomenų rinkimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Akvakultūros ir perdirbimo pramonės sektorių ekonominės padėties įvertinimo modulis:

a)

akvakultūros sektoriaus ekonominių duomenų rinkimas;

| b) | perdirbimo pramonės ekonominių duomenų rinkimas. |
| --- | --- |

b)

perdirbimo pramonės ekonominių duomenų rinkimas.

| 3. | Žvejybos sektoriaus poveikio jūrų ekosistemai įvertinimo modulis. |
| --- | --- |

3.

Žvejybos sektoriaus poveikio jūrų ekosistemai įvertinimo modulis.

| 4. | Duomenų, kuriems taikoma duomenų rinkimo sistema, tvarkymo ir naudojimo modulis. |
| --- | --- |

4.

Duomenų, kuriems taikoma duomenų rinkimo sistema, tvarkymo ir naudojimo modulis.

B.   Tikslumo lygiai ir ėminių ėmimo intensyvumas

| 1. | Jeigu negalima apibrėžti ėminių ėmimo programų tikslumo lygiais arba ėminio dydžiu išreikštų kiekybinių tikslų, rengiami bandomieji tyrimai statistiniu požiūriu. Tokiais bandomaisiais tyrimais įvertinama problemos svarba ir taip pat nustatoma, ar ateityje būtų naudingi išsamesni tyrimai, bei tokių išsamių tyrimų ekonominis efektyvumas. |
| --- | --- |

1.

Jeigu negalima apibrėžti ėminių ėmimo programų tikslumo lygiais arba ėminio dydžiu išreikštų kiekybinių tikslų, rengiami bandomieji tyrimai statistiniu požiūriu. Tokiais bandomaisiais tyrimais įvertinama problemos svarba ir taip pat nustatoma, ar ateityje būtų naudingi išsamesni tyrimai, bei tokių išsamių tyrimų ekonominis efektyvumas.

| 2. | Jeigu kiekybinius tikslus galima apibrėžti, jie gali būti patikslinti arba tiesiogiai ėminio dydžiais arba ėminių ėmimo dažniu ar apibrėžiant siektinus tikslumo ir patikimumo lygius. |
| --- | --- |

2.

Jeigu kiekybinius tikslus galima apibrėžti, jie gali būti patikslinti arba tiesiogiai ėminio dydžiais arba ėminių ėmimo dažniu ar apibrėžiant siektinus tikslumo ir patikimumo lygius.

| 3. | Jeigu remiamasi ėminio dydžiu arba ėminių ėmimo dažniu iš statistiniu požiūriu apibrėžtos populiacijos, ėminių ėmimo strategija turi būti ne mažiau veiksminga nei paprastas atsitiktinis ėminių ėmimas. Tokios ėminių ėmimo strategijos turi būti apibūdintos atitinkamose nacionalinėse programose. |
| --- | --- |

3.

Jeigu remiamasi ėminio dydžiu arba ėminių ėmimo dažniu iš statistiniu požiūriu apibrėžtos populiacijos, ėminių ėmimo strategija turi būti ne mažiau veiksminga nei paprastas atsitiktinis ėminių ėmimas. Tokios ėminių ėmimo strategijos turi būti apibūdintos atitinkamose nacionalinėse programose.

| 4. | Jeigu remiamasi tikslumo arba patikimumo lygiu, daromas šis skirtumas:
  a)   1 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 40 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 20 % variacijos koeficientas;
  b)   2 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 25 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 12,5 % variacijos koeficientas;
  c)   3 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 5 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 2,5 % variacijos koeficientas. |
| --- | --- |

4.

Jeigu remiamasi tikslumo arba patikimumo lygiu, daromas šis skirtumas:

a)   1 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 40 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 20 % variacijos koeficientas;

b)   2 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 25 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 12,5 % variacijos koeficientas;

c)   3 lygis: šiame lygyje parametrą galima įvertinti ± 5 % tikslumu, kai patikimumo lygis yra 95 % arba kai apytikslei reikšmei apskaičiuoti naudojamas 2,5 % variacijos koeficientas.

III SKYRIUS

ŽUVININKYSTĖS SEKTORIAUS ĮVERTINIMO MODULIS

A.   Ekonominių kintamųjų rinkimas

1.   Kintamieji

| 1. | Rinktini kintamieji išvardyti VI priedėlyje. Visi ekonominiai kintamieji turi būti renkami kasmet, išskyrus įvairių sričių kintamuosius, apibrėžtus VIII priedėlyje, ir kintamuosius, nustatytus siekiant išmatuoti žuvininkystės poveikį jūros ekosistemai, kaip apibrėžta XIII priedėlyje, kurie turi būti renkami labiau išskaidytu lygiu. Populiaciją sudaro visi sausio 1 d. į Bendrijos žvejybos laivyno registrą įtraukti laivai. Visi ekonominiai kintamieji turi būti renkami apie žvejojančius laivus. Apie kiekvieną laivą, apie kurį renkami VI priedėlyje apibrėžti ekonominiai kintamieji, taip pat turi būti renkami ir VIII priedėlyje apibrėžti atitinkami įvairių sričių kintamieji. |
| --- | --- |

1.

Rinktini kintamieji išvardyti VI priedėlyje. Visi ekonominiai kintamieji turi būti renkami kasmet, išskyrus įvairių sričių kintamuosius, apibrėžtus VIII priedėlyje, ir kintamuosius, nustatytus siekiant išmatuoti žuvininkystės poveikį jūros ekosistemai, kaip apibrėžta XIII priedėlyje, kurie turi būti renkami labiau išskaidytu lygiu. Populiaciją sudaro visi sausio 1 d. į Bendrijos žvejybos laivyno registrą įtraukti laivai. Visi ekonominiai kintamieji turi būti renkami apie žvejojančius laivus. Apie kiekvieną laivą, apie kurį renkami VI priedėlyje apibrėžti ekonominiai kintamieji, taip pat turi būti renkami ir VIII priedėlyje apibrėžti atitinkami įvairių sričių kintamieji.

| 2. | Apie nežvejojančius laivus renkami tik kapitalo vertės (VI priedėlis), laivyno (VI priedėlis) ir pajėgumo (VIII priedėlis) kintamieji. |
| --- | --- |

2.

Apie nežvejojančius laivus renkami tik kapitalo vertės (VI priedėlis), laivyno (VI priedėlis) ir pajėgumo (VIII priedėlis) kintamieji.

| 3. | Šalių valiuta konvertuojama į eurus, taikant Europos centrinio banko (ECB) nustatytą vidutinį metinį valiutų keitimo kursą. |
| --- | --- |

3.

Šalių valiuta konvertuojama į eurus, taikant Europos centrinio banko (ECB) nustatytą vidutinį metinį valiutų keitimo kursą.

2.   Išskaidymo lygiai

| 1. | Ekonominiai kintamieji pranešami apie kiekvieną laivyno segmentą (III priedėlis) ir supraregioną (II priedėlis). Apibrėžiamos šešios ilgio kategorijos (taikant „bendrojo ilgio“ matavimą). Tačiau valstybės narės prireikus gali smulkiau skaidyti ilgio klases. |
| --- | --- |

1.

Ekonominiai kintamieji pranešami apie kiekvieną laivyno segmentą (III priedėlis) ir supraregioną (II priedėlis). Apibrėžiamos šešios ilgio kategorijos (taikant „bendrojo ilgio“ matavimą). Tačiau valstybės narės prireikus gali smulkiau skaidyti ilgio klases.

| 2. | Naudojami dominavimo kriterijai siekiant priskirti kiekvieną laivą segmentui, remiantis žvejybos dienų, kurias naudojamas kiekvienas žvejybos įrankis, skaičiumi. Jeigu kuris nors žvejybos įrankis naudojamas dažniau negu visi kiti įrankiai bendrai sudėjus (t. y. laivas naudoja tą įrankį daugiau negu 50 % žvejybos laiko), laivas priskiriamas tam segmentui. Priešingu atveju, laivas priskiriamas šiems laivyno segmentams:






  a) | „universalios paskirties aktyviuosius įrankius naudojantys laivai“, jeigu jis naudoja tik aktyviuosius įrankius; |
| --- | --- | --- |

2.

Naudojami dominavimo kriterijai siekiant priskirti kiekvieną laivą segmentui, remiantis žvejybos dienų, kurias naudojamas kiekvienas žvejybos įrankis, skaičiumi. Jeigu kuris nors žvejybos įrankis naudojamas dažniau negu visi kiti įrankiai bendrai sudėjus (t. y. laivas naudoja tą įrankį daugiau negu 50 % žvejybos laiko), laivas priskiriamas tam segmentui. Priešingu atveju, laivas priskiriamas šiems laivyno segmentams:

a)

„universalios paskirties aktyviuosius įrankius naudojantys laivai“, jeigu jis naudoja tik aktyviuosius įrankius;

| b) | „universalios paskirties pasyviuosius įrankius naudojantys laivai“, jeigu jis naudoja tik pasyviuosius įrankius; |
| --- | --- |

b)

„universalios paskirties pasyviuosius įrankius naudojantys laivai“, jeigu jis naudoja tik pasyviuosius įrankius;

| c) | „aktyviuosius ir pasyviuosius įrankius naudojantys laivai“. |
| --- | --- |

c)

„aktyviuosius ir pasyviuosius įrankius naudojantys laivai“.

| 3. | Jei laivas vykdo veiklą daugiau negu viename II priedėlyje apibrėžtame supraregione, valstybės narės savo nacionalinėse programose paaiškina, kuriam supraregionui tas laivas priskiriamas. |
| --- | --- |

3.

Jei laivas vykdo veiklą daugiau negu viename II priedėlyje apibrėžtame supraregione, valstybės narės savo nacionalinėse programose paaiškina, kuriam supraregionui tas laivas priskiriamas.

| 4. | Jei laivyno segmentą sudaro mažiau negu 10 laivų:






  a) | gali būti būtinas grupavimas, siekiant parengti ėminių ėmimo planą ir pranešti apie ekonominius kintamuosius; |
| --- | --- | --- |

4.

Jei laivyno segmentą sudaro mažiau negu 10 laivų:

a)

gali būti būtinas grupavimas, siekiant parengti ėminių ėmimo planą ir pranešti apie ekonominius kintamuosius;

| b) | valstybės narės praneša, kurie laivyno segmentai buvo sugrupuoti nacionaliniu lygmeniu, ir pagrindžia grupavimą remdamosi statistine analize; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės praneša, kurie laivyno segmentai buvo sugrupuoti nacionaliniu lygmeniu, ir pagrindžia grupavimą remdamosi statistine analize;

| c) | metinėse ataskaitose valstybės narės nurodo laivų, iš kurių imti ėminiai, skaičių kiekviename laivyno segmente nepaisant to, ar buvo atliktas koks nors grupavimas siekiant surinkti ir pateikti duomenis; |
| --- | --- |

c)

metinėse ataskaitose valstybės narės nurodo laivų, iš kurių imti ėminiai, skaičių kiekviename laivyno segmente nepaisant to, ar buvo atliktas koks nors grupavimas siekiant surinkti ir pateikti duomenis;

| d) | siekiant užtikrinti ekonominių kintamųjų palyginamumą, regioniniuose koordinavimo susitikimuose apibrėžiamos vienoda grupavimo metodika supraregionų lygiu. |
| --- | --- |

d)

siekiant užtikrinti ekonominių kintamųjų palyginamumą, regioniniuose koordinavimo susitikimuose apibrėžiamos vienoda grupavimo metodika supraregionų lygiu.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti.

| 2. | Valstybės narės užtikrina visų ekonominių kintamųjų nuoseklumą ir palyginamumą, jei jie gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., tyrimų, laivyno registrų, žvejybos žurnalų, pardavimo pažymų). |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina visų ekonominių kintamųjų nuoseklumą ir palyginamumą, jei jie gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., tyrimų, laivyno registrų, žvejybos žurnalų, pardavimo pažymų).

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą). |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą).

B.   Biologinių kintamųjų rinkimas

B1.   Su specializacija susiję kintamieji

1.   Kintamieji

| 1. | Ėminiai turi būti imami siekiant kas ketvirtį įvertinti sužvejotų įvairių rūšių žuvų pasiskirstymą pagal ilgį ir į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Duomenys turi būti renkami pagal specializaciją IV priedėlyje (1–5) apibrėžtos matricos 6 lygiu apie VII priedėlyje išvardytas rūšis. |
| --- | --- |

1.

Ėminiai turi būti imami siekiant kas ketvirtį įvertinti sužvejotų įvairių rūšių žuvų pasiskirstymą pagal ilgį ir į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Duomenys turi būti renkami pagal specializaciją IV priedėlyje (1–5) apibrėžtos matricos 6 lygiu apie VII priedėlyje išvardytas rūšis.

| 2. | Prireikus turi būti vykdomos papildomos neišrūšiuotų iškrautų žuvų biologinių ėminių ėmimo programos siekiant įvertinti:






  a) | tokių įvairių išteklių dalį iškrautų žuvų kiekyje: silkių Skagerako sąsiauryje IIIA-N, Kategato sąsiauryje IIIa-S ir atskirai rytinėje Šiaurės jūros dalyje bei Baltijos jūros lašišų; |
| --- | --- | --- |

2.

Prireikus turi būti vykdomos papildomos neišrūšiuotų iškrautų žuvų biologinių ėminių ėmimo programos siekiant įvertinti:

a)

tokių įvairių išteklių dalį iškrautų žuvų kiekyje: silkių Skagerako sąsiauryje IIIA-N, Kategato sąsiauryje IIIa-S ir atskirai rytinėje Šiaurės jūros dalyje bei Baltijos jūros lašišų;

| b) | įvairių rūšių dalį tų rūšių grupėje, kurios vertinamos tarptautiniu lygmeniu, pvz., megrimai, velniažuvinės ir plokštėtažiaunės žuvys. |
| --- | --- |

b)

įvairių rūšių dalį tų rūšių grupėje, kurios vertinamos tarptautiniu lygmeniu, pvz., megrimai, velniažuvinės ir plokštėtažiaunės žuvys.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Siekiant optimizuoti ėminių ėmimo programas, IV priedėlyje (1–5) apibrėžtos specializacijos gali būti sujungtos. Jei specializacijos sujungiamos (vertikalusis sujungimas), jų vienarūšiškumas įrodomas statistiniais duomenimis. Laivų laivyno segmentus atitinkantys greta esantys langeliai sujungiami (horizontalusis sujungimas) remiantis statistiniais duomenimis. Toks horizontalusis sujungimas atliekamas pirmiausia sugrupuojant laivus į greta esančias bendrojo ilgio klases, neatsižvelgiant į vyraujančius žvejybos būdus, jei tai tikslinga siekiant atskirti įvairius panaudojimo modelius. Atitinkamuose regioniniuose koordinavimo susitikimuose siekiama sudaryti regioninį susitarimą dėl sujungimo, kurį turi patvirtinti STECF. |
| --- | --- |

1.

Siekiant optimizuoti ėminių ėmimo programas, IV priedėlyje (1–5) apibrėžtos specializacijos gali būti sujungtos. Jei specializacijos sujungiamos (vertikalusis sujungimas), jų vienarūšiškumas įrodomas statistiniais duomenimis. Laivų laivyno segmentus atitinkantys greta esantys langeliai sujungiami (horizontalusis sujungimas) remiantis statistiniais duomenimis. Toks horizontalusis sujungimas atliekamas pirmiausia sugrupuojant laivus į greta esančias bendrojo ilgio klases, neatsižvelgiant į vyraujančius žvejybos būdus, jei tai tikslinga siekiant atskirti įvairius panaudojimo modelius. Atitinkamuose regioniniuose koordinavimo susitikimuose siekiama sudaryti regioninį susitarimą dėl sujungimo, kurį turi patvirtinti STECF.

| 2. | Nacionaliniu lygmeniu viena specializacija, nurodyta IV priedėlio (1–5) matricos 6 lygyje, gali būti toliau išskaidyta į keletą tikslesnių sluoksnių, pvz., išskiriant skirtingas pagrindines rūšis. Toks tolesnis skirstymas atliekamas atsižvelgiant į šiuos du principus:






  a) | nacionaliniu lygmeniu apibrėžti sluoksniai nesutampa su IV priedėlyje (1–5) apibrėžtomis specializacijomis; |
| --- | --- | --- |

2.

Nacionaliniu lygmeniu viena specializacija, nurodyta IV priedėlio (1–5) matricos 6 lygyje, gali būti toliau išskaidyta į keletą tikslesnių sluoksnių, pvz., išskiriant skirtingas pagrindines rūšis. Toks tolesnis skirstymas atliekamas atsižvelgiant į šiuos du principus:

a)

nacionaliniu lygmeniu apibrėžti sluoksniai nesutampa su IV priedėlyje (1–5) apibrėžtomis specializacijomis;

| b) | visi nacionaliniu lygmeniu apibrėžti sluoksniai privalo kartu apimti visus 6 lygyje nurodytos specializacijos žvejybos reisus. |
| --- | --- |

b)

visi nacionaliniu lygmeniu apibrėžti sluoksniai privalo kartu apimti visus 6 lygyje nurodytos specializacijos žvejybos reisus.

| 3. | Specializacijų ėminių ėmimo erdviniai vienetai apibrėžti I priedėlio 3 lygyje ir apima visus regionus, išskyrus:






  a) | Baltijos jūrą (ICES III b–d zonas), Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą, kurioms taikomas 4 lygis; |
| --- | --- | --- |

3.

Specializacijų ėminių ėmimo erdviniai vienetai apibrėžti I priedėlio 3 lygyje ir apima visus regionus, išskyrus:

a)

Baltijos jūrą (ICES III b–d zonas), Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą, kurioms taikomas 4 lygis;

| b) | regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų vienetus, jei jie yra pagrįsti specializacijomis (jeigu tokių apibrėžčių nėra, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos atsako už atitinkamus sujungimus). |
| --- | --- |

b)

regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų vienetus, jei jie yra pagrįsti specializacijomis (jeigu tokių apibrėžčių nėra, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos atsako už atitinkamus sujungimus).

| 4. | Siekiant rinkti ir sujungti duomenis, erdviniai ėminių ėmimo vienetai gali būti grupuojami pagal regionus, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 665/2008 (2) 1 straipsnyje, po to, kai tam buvo pritarta atitinkamame regioniniame koordinavimo susitikime. |
| --- | --- |

4.

Siekiant rinkti ir sujungti duomenis, erdviniai ėminių ėmimo vienetai gali būti grupuojami pagal regionus, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 665/2008 (2) 1 straipsnyje, po to, kai tam buvo pritarta atitinkamame regioniniame koordinavimo susitikime.

| 5. | III skyriaus B/B1 skirsnio 1 dalies 2 punkte nurodytų parametrų duomenys pateikiami kas ketvirtį ir turi atitikti laivyno žvejybos veiklos matricą, nurodytą IV priedėlyje (1–5). |
| --- | --- |

5.

III skyriaus B/B1 skirsnio 1 dalies 2 punkte nurodytų parametrų duomenys pateikiami kas ketvirtį ir turi atitikti laivyno žvejybos veiklos matricą, nurodytą IV priedėlyje (1–5).

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Iškraunamų žuvų kiekiui:






  a) | Valstybė narė, kurios teritorijoje vyksta pirminis pardavimas, atsako už tai, kad biologinių ėminių ėmimas būtų atliekamas pagal šioje Bendrijos programoje apibrėžtus standartus. Jeigu būtina, valstybės narės bendradarbiauja su ne ES trečiųjų šalių valdžios institucijomis, kad būtų parengtos su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų iškraunamų žuvų biologinių ėminių ėmimo programos. |
| --- | --- | --- |

1.

Iškraunamų žuvų kiekiui:

a)

Valstybė narė, kurios teritorijoje vyksta pirminis pardavimas, atsako už tai, kad biologinių ėminių ėmimas būtų atliekamas pagal šioje Bendrijos programoje apibrėžtus standartus. Jeigu būtina, valstybės narės bendradarbiauja su ne ES trečiųjų šalių valdžios institucijomis, kad būtų parengtos su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų iškraunamų žuvų biologinių ėminių ėmimo programos.

| b) | Imant ėminius reikia atsižvelgti tik į svarbiausias specializacijas. Siekiant nustatyti specializacijas, kurios turi būti atrinktos ėminiams imti, nacionaliniu lygmeniu valstybės narės, kaip orientacine verte naudodamosi vidutinėmis pastarųjų 2 metų vertėmis ir remdamosi IV priedėlyje (1–5) pateiktos matricos 6 lygiu, naudoja tokią klasifikavimo sistemą:






  — | Visų pirma, specializacijų langeliai suklasifikuojami pagal jų dalį visame iškraunamame komerciniame sužvejotų žuvų kiekyje. Tuomet šios dalys turi būti sudedamos, pradedant didžiausiomis, kol pasiekiamas ribinis 90 % lygis. Visos specializacijos, priklausančios viršutiniam 90 % lygiui, atrenkamos ėminių ėmimui. |
| --- | --- | --- |

b)

Imant ėminius reikia atsižvelgti tik į svarbiausias specializacijas. Siekiant nustatyti specializacijas, kurios turi būti atrinktos ėminiams imti, nacionaliniu lygmeniu valstybės narės, kaip orientacine verte naudodamosi vidutinėmis pastarųjų 2 metų vertėmis ir remdamosi IV priedėlyje (1–5) pateiktos matricos 6 lygiu, naudoja tokią klasifikavimo sistemą:

—

Visų pirma, specializacijų langeliai suklasifikuojami pagal jų dalį visame iškraunamame komerciniame sužvejotų žuvų kiekyje. Tuomet šios dalys turi būti sudedamos, pradedant didžiausiomis, kol pasiekiamas ribinis 90 % lygis. Visos specializacijos, priklausančios viršutiniam 90 % lygiui, atrenkamos ėminių ėmimui.

| — | Tuomet minėtas veiksmas pakartojamas remiantis bendra iškraunamo komercinio sužvejotų žuvų kiekio verte ir kartojamas trečią kartą remiantis bendra žvejybos pastanga, išreikšta dienomis jūroje. Specializacijos, kurios yra viršutiniame 90 % lygyje ir nepriklauso pirmesnės įtraukos viršutiniam 90 % lygiui, įtraukiamos į atranką. |
| --- | --- |

—

Tuomet minėtas veiksmas pakartojamas remiantis bendra iškraunamo komercinio sužvejotų žuvų kiekio verte ir kartojamas trečią kartą remiantis bendra žvejybos pastanga, išreikšta dienomis jūroje. Specializacijos, kurios yra viršutiniame 90 % lygyje ir nepriklauso pirmesnės įtraukos viršutiniam 90 % lygiui, įtraukiamos į atranką.

| — | STECF prie atrinktų specializacijų gali pridėti tas, kurios nebuvo atrinktos pagal klasifikavimo sistemą, bet yra ypač svarbios valdymui. |
| --- | --- |

—

STECF prie atrinktų specializacijų gali pridėti tas, kurios nebuvo atrinktos pagal klasifikavimo sistemą, bet yra ypač svarbios valdymui.

| c) | Ėminių ėmimo vienetas yra žvejybos reisas, o ėminiams imti atrinktų žvejybos reisų skaičius turi užtikrinti tinkamą specializacijų aprėptį. |
| --- | --- |

c)

Ėminių ėmimo vienetas yra žvejybos reisas, o ėminiams imti atrinktų žvejybos reisų skaičius turi užtikrinti tinkamą specializacijų aprėptį.

| d) | Tikslumo vertės ir klasifikavimo sistema nurodomos tuo pačiu lygiu, kaip ir ėminių ėmimo programos, t. y. nacionaliniu specializacijų lygiu duomenims, kurie renkami pagal nacionalines programas, ir regioniniu specializacijų lygiu duomenims, kurie renkami pagal regioniniu lygmeniu koordinuojamas ėminių ėmimo programas. |
| --- | --- |

d)

Tikslumo vertės ir klasifikavimo sistema nurodomos tuo pačiu lygiu, kaip ir ėminių ėmimo programos, t. y. nacionaliniu specializacijų lygiu duomenims, kurie renkami pagal nacionalines programas, ir regioniniu specializacijų lygiu duomenims, kurie renkami pagal regioniniu lygmeniu koordinuojamas ėminių ėmimo programas.

| e) | Ėminių ėmimo intensyvumas yra proporcingas santykinėms tos specializacijos žvejybos pastangoms ir sužvejotų žuvų sudėties kintamumui. Žvejybos reisų, kurie turi būti atrinkti ėminiams imti, skaičius turi būti ne mažesnis nei vienas žvejybos reisas per mėnesį žvejybos sezonu trumpesnių nei 2 savaitės žvejybos reisų atveju ir, kitu atveju, ne mažesnis nei vienas žvejybos reisas per ketvirtį. |
| --- | --- |

e)

Ėminių ėmimo intensyvumas yra proporcingas santykinėms tos specializacijos žvejybos pastangoms ir sužvejotų žuvų sudėties kintamumui. Žvejybos reisų, kurie turi būti atrinkti ėminiams imti, skaičius turi būti ne mažesnis nei vienas žvejybos reisas per mėnesį žvejybos sezonu trumpesnių nei 2 savaitės žvejybos reisų atveju ir, kitu atveju, ne mažesnis nei vienas žvejybos reisas per ketvirtį.

| f) | Žvejybos reiso rūšių ėminiai imami vienu metu tokiu būdu:






  — | II priedėlyje apibrėžtame regione kiekvienos rūšies sužvejotos žuvys klasifikuojamos į grupes pagal šias taisykles:
  —   1 grupė: tarptautiniam valdymo procesui svarbios rūšys, įskaitant rūšis, kurioms taikomi 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (3) grindžiami ES valdymo planai, ES išteklių atkūrimo planai, ES ilgalaikiai daugiamečiai planai arba apsaugai ir valdymui skirti ES veiksmų planai,
  —   2 grupė: kitos tarptautiniu lygmeniu reguliuojamos rūšys ir svarbiausios tarptautiniu lygmeniu nereguliuojamos rūšys, kurių žuvys sugaunamos kaip priegauda,
  —   3 grupė: visos kitos rūšys (žuvys ir vėžiagyviai), kurių gyvūnai sugaunami kaip priegauda. 3 grupės rūšių sąrašas sudaromas regioniniu lygmeniu atitinkamame koordinavimo susitikime ir pritarus STECF. |
| --- | --- | --- |

f)

Žvejybos reiso rūšių ėminiai imami vienu metu tokiu būdu:

—

II priedėlyje apibrėžtame regione kiekvienos rūšies sužvejotos žuvys klasifikuojamos į grupes pagal šias taisykles:

—   1 grupė: tarptautiniam valdymo procesui svarbios rūšys, įskaitant rūšis, kurioms taikomi 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (3) grindžiami ES valdymo planai, ES išteklių atkūrimo planai, ES ilgalaikiai daugiamečiai planai arba apsaugai ir valdymui skirti ES veiksmų planai,

—   2 grupė: kitos tarptautiniu lygmeniu reguliuojamos rūšys ir svarbiausios tarptautiniu lygmeniu nereguliuojamos rūšys, kurių žuvys sugaunamos kaip priegauda,

—   3 grupė: visos kitos rūšys (žuvys ir vėžiagyviai), kurių gyvūnai sugaunami kaip priegauda. 3 grupės rūšių sąrašas sudaromas regioniniu lygmeniu atitinkamame koordinavimo susitikime ir pritarus STECF.

| g) | Rūšys priskiriamos 1 ir 2 grupėms taip, kaip nurodyta VII priedėlyje. Ėminių ėmimo sistema pasirenkama atsižvelgiant į rūšių, kurių ėminiai turi būti imami, įvairovę, ir į veiklos sąlygas, kuriomis imami ėminiai. Kiekvienai specializacijai skirtame ėminių ėmimo plane turi būti atsižvelgta ir į ėminių ėmimo kartų, ir į taikytinos ėminių ėmimo sistemos periodiškumą. Galimos ėminių ėmimo sistemos, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, apima:
  —   1 sistema: išsamų visų rūšių ėminių ėmimą.
  —   2 sistema: kiekvienu laikotarpiu ėminių ėmimo kartas dalijamas į dvi dalis. Per vieną ėminių ėmimo dalį (x %) imami visų rūšių ėminiai krante, o kitą ėminių ėmimo dalį (100-x %) imami tik visų 1 grupės rūšių ėminiai.
  —   3 sistema: kiekvienu laikotarpiu ėminių ėmimo kartas dalijamas į dvi dalis. Per vieną ėminių ėmimo dalį (x %) imami visų 1 ir 2 grupės rūšių ėminiai krante, o per kitą ėminių ėmimo dalį (100-x %) imami tik 1 grupės rūšių ėminiai. Pagal šią sistemą 3 grupės rūšių ėminiai turi būti imami jūroje.
  1 lentelė
  Vienu metu imamiems ėminiams taikytinų sistemų suvestinė









  Ėminių ėmimo sistema | Dažnis | 1 grupė | 2 grupė | 3 grupė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 sistema | Visi ėminių ėmimo kartai | | | |
| 2 sistema | x % ėminių ėmimo kartų | | | |
| | (100-x) % ėminių ėmimo kartų | | | |
| 3 sistema | x % ėminių ėmimo kartų | | | Ėminių ėmimas jūroje |
| | (100-x) % ėminių ėmimo kartų | | | |

g)

Rūšys priskiriamos 1 ir 2 grupėms taip, kaip nurodyta VII priedėlyje. Ėminių ėmimo sistema pasirenkama atsižvelgiant į rūšių, kurių ėminiai turi būti imami, įvairovę, ir į veiklos sąlygas, kuriomis imami ėminiai. Kiekvienai specializacijai skirtame ėminių ėmimo plane turi būti atsižvelgta ir į ėminių ėmimo kartų, ir į taikytinos ėminių ėmimo sistemos periodiškumą. Galimos ėminių ėmimo sistemos, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, apima:

—   1 sistema: išsamų visų rūšių ėminių ėmimą.

—   2 sistema: kiekvienu laikotarpiu ėminių ėmimo kartas dalijamas į dvi dalis. Per vieną ėminių ėmimo dalį (x %) imami visų rūšių ėminiai krante, o kitą ėminių ėmimo dalį (100-x %) imami tik visų 1 grupės rūšių ėminiai.

—   3 sistema: kiekvienu laikotarpiu ėminių ėmimo kartas dalijamas į dvi dalis. Per vieną ėminių ėmimo dalį (x %) imami visų 1 ir 2 grupės rūšių ėminiai krante, o per kitą ėminių ėmimo dalį (100-x %) imami tik 1 grupės rūšių ėminiai. Pagal šią sistemą 3 grupės rūšių ėminiai turi būti imami jūroje.

1 lentelė

Vienu metu imamiems ėminiams taikytinų sistemų suvestinė

Ėminių ėmimo sistema

Dažnis

1 grupė

2 grupė

3 grupė

1 sistema

Visi ėminių ėmimo kartai

Image

Image

Image

2 sistema

x % ėminių ėmimo kartų

Image

Image

Image

(100-x) % ėminių ėmimo kartų

Image

3 sistema

x % ėminių ėmimo kartų

Image

Image

Ėminių ėmimas jūroje

(100-x) % ėminių ėmimo kartų

Image

| h) | Kiekvienam ėminiui nurodoma ėminių ėmimo sistema (1 lentelė) ir informacija apie ėminių ėmimo išsamumą:






  — | Imant rūšies ėminį, išmatuotų individų skaičius turi būti toks, kad būtų užtikrinta įvertintos ilgio kategorijos kokybė ir tikslumas. Vieno ėminio ilgio klasių skaičius gali būti įvertintas pagal jo apytikslį ilgio intervalą, todėl išmatuotų žuvų skaičius turi būti tarp iš 3 padauginto ilgio klasių skaičiaus ir iš 5 padauginto ilgio klasių skaičiaus. Tai pirma apytikslė vertė, nes statistiniu požiūriu ėminių ėmimo planas neoptimizuotas. |
| --- | --- | --- |

h)

Kiekvienam ėminiui nurodoma ėminių ėmimo sistema (1 lentelė) ir informacija apie ėminių ėmimo išsamumą:

—

Imant rūšies ėminį, išmatuotų individų skaičius turi būti toks, kad būtų užtikrinta įvertintos ilgio kategorijos kokybė ir tikslumas. Vieno ėminio ilgio klasių skaičius gali būti įvertintas pagal jo apytikslį ilgio intervalą, todėl išmatuotų žuvų skaičius turi būti tarp iš 3 padauginto ilgio klasių skaičiaus ir iš 5 padauginto ilgio klasių skaičiaus. Tai pirma apytikslė vertė, nes statistiniu požiūriu ėminių ėmimo planas neoptimizuotas.

| i) | Gali būti taikomos kitokios ėminių ėmimo procedūros, jei moksliškai įrodoma, kad tokiomis procedūromis bus pasiekta tų pačių tikslų, kaip ir taikant 3 dalies 1 punkto g papunktyje aprašytą procedūrą. |
| --- | --- |

i)

Gali būti taikomos kitokios ėminių ėmimo procedūros, jei moksliškai įrodoma, kad tokiomis procedūromis bus pasiekta tų pačių tikslų, kaip ir taikant 3 dalies 1 punkto g papunktyje aprašytą procedūrą.

| j) | Valstybių narių ėminių ėmimo protokolų suvestinė turi būti pateikiama STECF kartu su kiekvienai specializacijai, kuriai taikomas ėminių ėmimas, skirtomis nacionalinėmis programomis. |
| --- | --- |

j)

Valstybių narių ėminių ėmimo protokolų suvestinė turi būti pateikiama STECF kartu su kiekvienai specializacijai, kuriai taikomas ėminių ėmimas, skirtomis nacionalinėmis programomis.

| 2. | Į jūrą išmetamų žuvų kiekis:






  a) | III skyriaus B/B1 skirsnio 3 dalies 1 punkto b papunktyje nurodyta klasifikavimo sistema naudojama atrinkti specializacijoms, kad būtų galima įvertinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Bet kuriuo atveju, kai numatoma, kad tam tikros specializacijos atveju į jūrą išmetamas kiekis viršys 10 % viso sužvejotų žuvų kiekio ir ši specializacija nepasirinkta pagal klasifikavimo sistemą, šiai specializacijai taikomas ėminių ėmimas. |
| --- | --- | --- |

2.

Į jūrą išmetamų žuvų kiekis:

a)

III skyriaus B/B1 skirsnio 3 dalies 1 punkto b papunktyje nurodyta klasifikavimo sistema naudojama atrinkti specializacijoms, kad būtų galima įvertinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Bet kuriuo atveju, kai numatoma, kad tam tikros specializacijos atveju į jūrą išmetamas kiekis viršys 10 % viso sužvejotų žuvų kiekio ir ši specializacija nepasirinkta pagal klasifikavimo sistemą, šiai specializacijai taikomas ėminių ėmimas.

| b) | Ėminių ėmimo vienetas — žvejybos reisas, o žvejybos reisų, atrenkamų ėminiams imti, skaičius turi užtikrinti tinkamą specializacijų aprėptį. |
| --- | --- |

b)

Ėminių ėmimo vienetas — žvejybos reisas, o žvejybos reisų, atrenkamų ėminiams imti, skaičius turi užtikrinti tinkamą specializacijų aprėptį.

| c) | Tikslumo vertės ir klasifikavimo sistema yra to paties lygmens kaip ir ėminių ėmimo programos, t. y. nacionalinio specalizacijos lygmens duomenims, renkamiems pagal nacionalines programas, ir regioninio specializacijos lygmens duomenims, renkamiems pagal regioniniu lygmeniu koordinuojamas ėminių ėmimo programas. |
| --- | --- |

c)

Tikslumo vertės ir klasifikavimo sistema yra to paties lygmens kaip ir ėminių ėmimo programos, t. y. nacionalinio specalizacijos lygmens duomenims, renkamiems pagal nacionalines programas, ir regioninio specializacijos lygmens duomenims, renkamiems pagal regioniniu lygmeniu koordinuojamas ėminių ėmimo programas.

| d) | Ėminių ėmimo intensyvumas proporcingas santykinei pastangai ir (arba) tos specializacijos sužvejotų žuvų kintamumui. Ėminiai imami iš nemažiau kaip 2 žvejybos reisų per ketvirtį. |
| --- | --- |

d)

Ėminių ėmimo intensyvumas proporcingas santykinei pastangai ir (arba) tos specializacijos sužvejotų žuvų kintamumui. Ėminiai imami iš nemažiau kaip 2 žvejybos reisų per ketvirtį.

| e) | Bus stebimas 1, 2 ir 3 grupių rūšių, apibėžtų III skyriaus B/B1 skirsnio 3.1 dalies f punkte, į jūrą išmetamų žuvų kiekis, siekiant įvertinti vidutinį per ketvirtį į jūrą išmetamų žuvų svorį. Be to:






  — | turi būti kas ketvirtį įvertinamas į jūrą išmetamų žuvų pasiskirstymas pagal ilgį, jei per metus jos sudaro daugiau kaip 10 % viso sužvejotų žuvų kiekio svorio arba daugiau kaip 15 % 1 ir 2 grupių rūšių sužvejotų žuvų skaičiaus, |
| --- | --- | --- |

e)

Bus stebimas 1, 2 ir 3 grupių rūšių, apibėžtų III skyriaus B/B1 skirsnio 3.1 dalies f punkte, į jūrą išmetamų žuvų kiekis, siekiant įvertinti vidutinį per ketvirtį į jūrą išmetamų žuvų svorį. Be to:

—

turi būti kas ketvirtį įvertinamas į jūrą išmetamų žuvų pasiskirstymas pagal ilgį, jei per metus jos sudaro daugiau kaip 10 % viso sužvejotų žuvų kiekio svorio arba daugiau kaip 15 % 1 ir 2 grupių rūšių sužvejotų žuvų skaičiaus,

| — | kai į jūrą išmetamų tam tikrų rūšių žuvų ilgis yra tokios ilgio kategorijos, kurios nėra iškrautų žuvų kiekyje, turi būti vertinama pagal amžių laikantis VII priedėlyje nustatytų taisyklių. |
| --- | --- |

—

kai į jūrą išmetamų tam tikrų rūšių žuvų ilgis yra tokios ilgio kategorijos, kurios nėra iškrautų žuvų kiekyje, turi būti vertinama pagal amžių laikantis VII priedėlyje nustatytų taisyklių.

| f) | Prireikus atliekami II skyriaus B skirsnio 1 dalyje nurodyti bandomieji tyrimai. |
| --- | --- |

f)

Prireikus atliekami II skyriaus B skirsnio 1 dalyje nurodyti bandomieji tyrimai.

| g) | Valstybių narių ėminių ėmimo protokolų suvestinė pateikiama STECF kartu su kiekvienai specializacijai, kuri buvo atrinkta ėminiams imti, skirtomis nacionalinėmis programomis. |
| --- | --- |

g)

Valstybių narių ėminių ėmimo protokolų suvestinė pateikiama STECF kartu su kiekvienai specializacijai, kuri buvo atrinkta ėminiams imti, skirtomis nacionalinėmis programomis.

| 3. | Pramoginė žūklė:






  a) | Valstybės narės kas ketvirtį įvertina vykdant pramoginę IV priedėlyje (1–5) išvardytų rūšių žuvų žūklę sužvejotų žuvų svorį. |
| --- | --- | --- |

3.

Pramoginė žūklė:

a)

Valstybės narės kas ketvirtį įvertina vykdant pramoginę IV priedėlyje (1–5) išvardytų rūšių žuvų žūklę sužvejotų žuvų svorį.

| b) | Prireikus atliekami II skyriaus B skirsnio 1 dalyje nurodyti bandomieji tyrimai, skirti 3 dalies 3 punkto a papunktyje nurodytos pramoginės žūklės reikšmei įvertinti. |
| --- | --- |

b)

Prireikus atliekami II skyriaus B skirsnio 1 dalyje nurodyti bandomieji tyrimai, skirti 3 dalies 3 punkto a papunktyje nurodytos pramoginės žūklės reikšmei įvertinti.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Iškrautų žuvų kiekis:






  a) | Išteklių lygmeniu ir 1, ir 2 grupių rūšims siekiama 2 lygmens tikslumo. Prireikus imami ir tam tikrų išteklių ėminiai, jei ėminių ėmimu pagal specializaciją negaunamas tinkamas išteklių pasiskirstymo pagal ilgį tikslumas. |
| --- | --- | --- |

1.

Iškrautų žuvų kiekis:

a)

Išteklių lygmeniu ir 1, ir 2 grupių rūšims siekiama 2 lygmens tikslumo. Prireikus imami ir tam tikrų išteklių ėminiai, jei ėminių ėmimu pagal specializaciją negaunamas tinkamas išteklių pasiskirstymo pagal ilgį tikslumas.

| 2. | Į jūrą išmetamų žuvų kiekis:






  a) | Su 1 ir 2 grupių rūšių į jūrą išmetamų žuvų kiekio sudėtimi pagal ilgį ir amžių susijusių ketvirčio vertinimų duomenų tikslumo lygis turi būti 1. |
| --- | --- | --- |

2.

Į jūrą išmetamų žuvų kiekis:

a)

Su 1 ir 2 grupių rūšių į jūrą išmetamų žuvų kiekio sudėtimi pagal ilgį ir amžių susijusių ketvirčio vertinimų duomenų tikslumo lygis turi būti 1.

| b) | 1, 2 ir 3 grupių rūšių su svoriu susijusio vertinimo tikslumo lygis turi būti 1. |
| --- | --- |

b)

1, 2 ir 3 grupių rūšių su svoriu susijusio vertinimo tikslumo lygis turi būti 1.

| 3. | Pramoginė žūklė:






  a) | Su sužvejotų žuvų kiekio apimtimi susijusių metinio vertinimo duomenų tikslumo lygis turi būti 1. |
| --- | --- | --- |

3.

Pramoginė žūklė:

a)

Su sužvejotų žuvų kiekio apimtimi susijusių metinio vertinimo duomenų tikslumo lygis turi būti 1.

5.   Išimties taisyklės

| 1. | Jei valstybės narės negali pasiekti III skyriaus B/B1 skirsnio 4 dalies 2 punkto a ir b papunkčiuose bei 3 punkto a papunktyje nurodytų tikslumo lygių arba jos gali tai padaryti tik pernelyg didelėmis sąnaudomis, remdamasi STECF rekomendacija, Komisija joms gali taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą sumažinti tikslumo lygį ar ėminių ėmimo dažnį arba atlikti bandomajį tyrimą, jei šis prašymas išsamiai pagrindžiamas dokumentais ir moksliškai įrodytas. |
| --- | --- |

1.

Jei valstybės narės negali pasiekti III skyriaus B/B1 skirsnio 4 dalies 2 punkto a ir b papunkčiuose bei 3 punkto a papunktyje nurodytų tikslumo lygių arba jos gali tai padaryti tik pernelyg didelėmis sąnaudomis, remdamasi STECF rekomendacija, Komisija joms gali taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą sumažinti tikslumo lygį ar ėminių ėmimo dažnį arba atlikti bandomajį tyrimą, jei šis prašymas išsamiai pagrindžiamas dokumentais ir moksliškai įrodytas.

B2.   Su ištekliais susiję kintamieji

1.   Kintamieji

| 1. | Apie visus VII priedėlyje išvardytus išteklius turi būti renkami tokie kintamieji:






  a) | atskira informacija apie amžių; |
| --- | --- | --- |

1.

Apie visus VII priedėlyje išvardytus išteklius turi būti renkami tokie kintamieji:

a)

atskira informacija apie amžių;

| b) | atskira informacija apie ilgį; |
| --- | --- |

b)

atskira informacija apie ilgį;

| c) | atskira informacija apie svorį; |
| --- | --- |

c)

atskira informacija apie svorį;

| d) | atskira informacija apie lytį; |
| --- | --- |

d)

atskira informacija apie lytį;

| e) | atskira informacija apie brandą; |
| --- | --- |

e)

atskira informacija apie brandą;

| f) | atskira informacija apie vislumą. |
| --- | --- |

f)

atskira informacija apie vislumą.

Duomenys renkami naudojantis šiame VII priedėlyje numatyta ėminių ėmimo sistema.

| 2. | Renkant visą 1 dalyje nurodytą atskirą informaciją, pateikiama atitinkama informacija apie laiką ir vietą. |
| --- | --- |

2.

Renkant visą 1 dalyje nurodytą atskirą informaciją, pateikiama atitinkama informacija apie laiką ir vietą.

| 3. | Apie laukinių lašišų išteklius pagrindinėse TJTT apibrėžtose į Baltijos jūrą (III b–d zonas) įtekančiose upėse turi būti renkami tokie kintamieji:






  a) | informacija apie rituolių gausą; |
| --- | --- | --- |

3.

Apie laukinių lašišų išteklius pagrindinėse TJTT apibrėžtose į Baltijos jūrą (III b–d zonas) įtekančiose upėse turi būti renkami tokie kintamieji:

a)

informacija apie rituolių gausą;

| b) | informacija apie vienos vasaros jauniklių gausą; |
| --- | --- |

b)

informacija apie vienos vasaros jauniklių gausą;

| c) | informacija apie individų skaičių. |
| --- | --- |

c)

informacija apie individų skaičių.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Būtini išskaidymo lygiai, visų kintamųjų rinkimo periodiškumas ir su amžiumi susijusio ėminių ėmimo intensyvumas nurodyti VII priedėlyje. Ėminių ėmimo strategijoms ir intensyvumui taikomos II skyriaus B skirsnyje (Tikslumo lygiai ir ėminių ėmimo intensyvumas) nustatytos taisyklės. |
| --- | --- |

1.

Būtini išskaidymo lygiai, visų kintamųjų rinkimo periodiškumas ir su amžiumi susijusio ėminių ėmimo intensyvumas nurodyti VII priedėlyje. Ėminių ėmimo strategijoms ir intensyvumui taikomos II skyriaus B skirsnyje (Tikslumo lygiai ir ėminių ėmimo intensyvumas) nustatytos taisyklės.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Kai tik įmanoma, komercinis sužvejotų žuvų kiekis turi būti ištiriamas žuvų amžiaus požiūriu, kad būtų galima įvertinti rūšių sudėtį pagal amžių ir prireikus augimo parametrus. Jeigu tai neįmanoma, valstybės narės nurodo priežastis savo nacionalinėse programose. |
| --- | --- |

1.

Kai tik įmanoma, komercinis sužvejotų žuvų kiekis turi būti ištiriamas žuvų amžiaus požiūriu, kad būtų galima įvertinti rūšių sudėtį pagal amžių ir prireikus augimo parametrus. Jeigu tai neįmanoma, valstybės narės nurodo priežastis savo nacionalinėse programose.

| 2. | Jeigu valstybių narių bendradarbiavimu užtikrinama, kad bendru VII priedėlyje išvardytų parametrų įvertinimu būtų galima pasiekti būtiną tikslumo lygį, kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad jos dalies bendrame duomenų rinkinyje pakaktų tam tikslumo lygiui pasiekti. |
| --- | --- |

2.

Jeigu valstybių narių bendradarbiavimu užtikrinama, kad bendru VII priedėlyje išvardytų parametrų įvertinimu būtų galima pasiekti būtiną tikslumo lygį, kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad jos dalies bendrame duomenų rinkinyje pakaktų tam tikslumo lygiui pasiekti.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Tokios rūšies atveju, kurios išteklių žuvų amžius gali būti nustatytas, kiekvienos amžiaus grupės vidutinis svoris ir ilgis turi būti įvertinti trečio lygio tikslumu iki tokio amžiaus, kad suvestinis atitinkamo amžiaus iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % atitinkamų išteklių nacionalinio iškrautų žuvų kiekio. |
| --- | --- |

1.

Tokios rūšies atveju, kurios išteklių žuvų amžius gali būti nustatytas, kiekvienos amžiaus grupės vidutinis svoris ir ilgis turi būti įvertinti trečio lygio tikslumu iki tokio amžiaus, kad suvestinis atitinkamo amžiaus iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % atitinkamų išteklių nacionalinio iškrautų žuvų kiekio.

| 2. | Išteklių, kurių žuvų amžiaus nustatyti neįmanoma, tačiau galima įvertinti jų augimo kreivę, kiekvienos spėjamo amžiaus (pvz., išvesto iš augimo kreivių) grupės vidutinis svoris ir ilgis nustatomi antro lygio tikslumu iki tokio amžiaus, kad suvestinis atitinkamo amžiaus iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % atitinkamų išteklių nacionalinio iškrautų žuvų kiekio. |
| --- | --- |

2.

Išteklių, kurių žuvų amžiaus nustatyti neįmanoma, tačiau galima įvertinti jų augimo kreivę, kiekvienos spėjamo amžiaus (pvz., išvesto iš augimo kreivių) grupės vidutinis svoris ir ilgis nustatomi antro lygio tikslumu iki tokio amžiaus, kad suvestinis atitinkamo amžiaus iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % atitinkamų išteklių nacionalinio iškrautų žuvų kiekio.

| 3. | Brandos, vislumo ir patinų bei patelių santykio atveju galima rinktis nuorodą į žuvų amžių arba ilgį, jeigu turinčios atlikti atitinkamą biologinių ėminių ėmimą valstybės narės susitarė dėl toliau išdėstytų dalykų:






  a) | brandos ir kaip subrendusių žuvų dalis apskaičiuojamo vislumo atveju žuvų amžiaus ir (arba) ilgio intervale, kurio ribos yra tarp 20 % ir 90 % subrendusių žuvų, turi būti užtikrinamas trečias tikslumo lygis; |
| --- | --- | --- |

3.

Brandos, vislumo ir patinų bei patelių santykio atveju galima rinktis nuorodą į žuvų amžių arba ilgį, jeigu turinčios atlikti atitinkamą biologinių ėminių ėmimą valstybės narės susitarė dėl toliau išdėstytų dalykų:

a)

brandos ir kaip subrendusių žuvų dalis apskaičiuojamo vislumo atveju žuvų amžiaus ir (arba) ilgio intervale, kurio ribos yra tarp 20 % ir 90 % subrendusių žuvų, turi būti užtikrinamas trečias tikslumo lygis;

| b) | kaip patelių dalis apskaičiuojamo patinų ir patelių santykio atveju turi būti užtikrinamas trečias tikslumo lygis iki tokio amžiaus arba ilgio žuvų, kad suvestinis atitinkamo amžiaus arba ilgio iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % šio ištekliaus nacionalinio iškrautų žuvų kiekio. |
| --- | --- |

b)

kaip patelių dalis apskaičiuojamo patinų ir patelių santykio atveju turi būti užtikrinamas trečias tikslumo lygis iki tokio amžiaus arba ilgio žuvų, kad suvestinis atitinkamo amžiaus arba ilgio iškrautų žuvų kiekis sudarytų ne mažiau kaip 90 % šio ištekliaus nacionalinio iškrautų žuvų kiekio.

5.   Išimčių taisyklės

| 1. | Valstybės narės nacionalinėje programoje gali būti nenumatytas su tokiais ištekliais susijusių kintamųjų įvertinimas, kuriems buvo nustatytas bendras sugauti leidžiamas kiekis (BSLK) ir kvotos, laikantis tokių sąlygų:






  a) | atitinkama kvota turi sudaryti mažiau kaip 10 % Bendrijos BSLK dalies arba per paskutinius trejus metus vidutiniškai mažiau kaip 200 tonų; |
| --- | --- | --- |

1.

Valstybės narės nacionalinėje programoje gali būti nenumatytas su tokiais ištekliais susijusių kintamųjų įvertinimas, kuriems buvo nustatytas bendras sugauti leidžiamas kiekis (BSLK) ir kvotos, laikantis tokių sąlygų:

a)

atitinkama kvota turi sudaryti mažiau kaip 10 % Bendrijos BSLK dalies arba per paskutinius trejus metus vidutiniškai mažiau kaip 200 tonų;

| c) | valstybių narių, kurioms skirta mažesnė kaip 10 % dalis, atitinkamų kvotų suma turi sudaryti mažiau kaip 25 % Bendrijos BSLK dalies. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių, kurioms skirta mažesnė kaip 10 % dalis, atitinkamų kvotų suma turi sudaryti mažiau kaip 25 % Bendrijos BSLK dalies.

| 2. | Jeigu laikomasi pirmiau 1 punkto a papunktyje nustatytos sąlygos, bet nesilaikoma 1 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos, atitinkamos valstybės narės gali parengti koordinuotą programą, kad visam jų bendrai iškraunamam sužvejotų žuvų kiekiui būtų taikoma bendra ėminių ėmimo sistema, arba valstybės narės gali atskirai parengti kitas nacionalines ėminių ėmimo sistemas, užtikrinančias tokį patį tikslumą. |
| --- | --- |

2.

Jeigu laikomasi pirmiau 1 punkto a papunktyje nustatytos sąlygos, bet nesilaikoma 1 punkto b papunktyje nustatytos sąlygos, atitinkamos valstybės narės gali parengti koordinuotą programą, kad visam jų bendrai iškraunamam sužvejotų žuvų kiekiui būtų taikoma bendra ėminių ėmimo sistema, arba valstybės narės gali atskirai parengti kitas nacionalines ėminių ėmimo sistemas, užtikrinančias tokį patį tikslumą.

| 3. | Jei tikslinga, iki kiekvienų metų vasario 1 d. nacionalines programas galima patikslinti, kad būtų atsižvelgta į kvotas, kuriomis tarpusavyje keičiasi valstybės narės. |
| --- | --- |

3.

Jei tikslinga, iki kiekvienų metų vasario 1 d. nacionalines programas galima patikslinti, kad būtų atsižvelgta į kvotas, kuriomis tarpusavyje keičiasi valstybės narės.

| 4. | Ne Viduržemio jūros ištekliams, kurių BSLK ir kvotos nebuvo nustatytos, taikomos tos pačios 5 punkto 1 papunktyje nustatytos taisyklės atsižvelgiant į per pastaruosius trejus metus vidutiniškai iškrautų žuvų kiekį ir remiantis tų išteklių bendru Bendrijos iškrautų žuvų kiekiu. |
| --- | --- |

4.

Ne Viduržemio jūros ištekliams, kurių BSLK ir kvotos nebuvo nustatytos, taikomos tos pačios 5 punkto 1 papunktyje nustatytos taisyklės atsižvelgiant į per pastaruosius trejus metus vidutiniškai iškrautų žuvų kiekį ir remiantis tų išteklių bendru Bendrijos iškrautų žuvų kiekiu.

| 5. | Viduržemio jūros išteklių atveju Viduržemio jūros valstybės narės svoriu išreikštas iškrautų žuvų kiekis, atitinkantis mažiau kaip 10 % atitinkamos rūšies Viduržemio jūroje sužvejoto Bendrijos iškrauto bendro žuvų kiekio arba mažiau kaip 200 tonų, išskyrus paprastuosius tunus. |
| --- | --- |

5.

Viduržemio jūros išteklių atveju Viduržemio jūros valstybės narės svoriu išreikštas iškrautų žuvų kiekis, atitinkantis mažiau kaip 10 % atitinkamos rūšies Viduržemio jūroje sužvejoto Bendrijos iškrauto bendro žuvų kiekio arba mažiau kaip 200 tonų, išskyrus paprastuosius tunus.

C.   Įvairių sričių kintamųjų rinkimas

1.   Kintamieji

| 1. | Rinktini kintamieji išvardyti VIII priedėlyje. Duomenys pateikiami minėtame priedėlyje nustatytais laikotarpiais. |
| --- | --- |

1.

Rinktini kintamieji išvardyti VIII priedėlyje. Duomenys pateikiami minėtame priedėlyje nustatytais laikotarpiais.

| 2. | Gali būti šiek tiek vėlavimo tarp informacijos apie laivyno segmentaciją ir informacijos apie žvejybos pastangas pateikimo. |
| --- | --- |

2.

Gali būti šiek tiek vėlavimo tarp informacijos apie laivyno segmentaciją ir informacijos apie žvejybos pastangas pateikimo.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Išskaidymo lygis nurodytas VIII priedėlyje remiantis V priedėlyje apibrėžtais kriterijais. |
| --- | --- |

1.

Išskaidymo lygis nurodytas VIII priedėlyje remiantis V priedėlyje apibrėžtais kriterijais.

| 2. | Grupavimo laipsnis atitinka tiksliausią reikalaujamą išskaidymo lygį. Duomenys šioje sistemoje gali būti grupuojami su sąlyga, kad atitinkama statistine analize įrodomas grupavimo tinkamumas. Toks sujungimas turi būti patvirtintas atitinkamame regioniniame koordinavimo susitikime. |
| --- | --- |

2.

Grupavimo laipsnis atitinka tiksliausią reikalaujamą išskaidymo lygį. Duomenys šioje sistemoje gali būti grupuojami su sąlyga, kad atitinkama statistine analize įrodomas grupavimo tinkamumas. Toks sujungimas turi būti patvirtintas atitinkamame regioniniame koordinavimo susitikime.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Jeigu įmanoma, turi būti renkami išsamūs įvairių sričių duomenys. Jeigu tai neįmanoma, valstybės narės savo nacionalinėse programose patikslina ėminių ėmimo tvarką. |
| --- | --- |

1.

Jeigu įmanoma, turi būti renkami išsamūs įvairių sričių duomenys. Jeigu tai neįmanoma, valstybės narės savo nacionalinėse programose patikslina ėminių ėmimo tvarką.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie duomenų kokybę (patikimumą ir tikslumą). |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie duomenų kokybę (patikimumą ir tikslumą).

D.   Jūroje atliekami moksliniai tyrimai

| 1. | Programa apima visus IX priedėlyje išvardytus tyrimus. |
| --- | --- |

1.

Programa apima visus IX priedėlyje išvardytus tyrimus.

| 2. | Valstybės narės nacionalinėse programose užtikrina ankstesnių tyrimų planų tęstinumą. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės nacionalinėse programose užtikrina ankstesnių tyrimų planų tęstinumą.

| 3. | Nepaisydamos 1 ir 2 punktų, valstybės narės gali siūlyti keisti tyrimų žvejybos pastangos arba ėminių ėmimo planą, jeigu dėl to nesuprastėja rezultatų kokybė. Komisija priima pakeitimus tik STECF jiems pritarus. |
| --- | --- |

3.

Nepaisydamos 1 ir 2 punktų, valstybės narės gali siūlyti keisti tyrimų žvejybos pastangos arba ėminių ėmimo planą, jeigu dėl to nesuprastėja rezultatų kokybė. Komisija priima pakeitimus tik STECF jiems pritarus.

IV SKYRIUS

AKVAKULTŪROS IR PERDIRBIMO PRAMONĖS SEKTORIŲ EKONOMINĖS PADĖTIES ĮVERTINIMO MODULIS

A.   Su akvakultūros sektoriumi susijusių ekonominių duomenų rinkimas

1.   Kintamieji

| 1. | Visi X priedėlyje išvardyti kintamieji turi būti renkami kartą per metus kiekviename segmente remiantis XI priedėlyje nustatyta segmentacija. |
| --- | --- |

1.

Visi X priedėlyje išvardyti kintamieji turi būti renkami kartą per metus kiekviename segmente remiantis XI priedėlyje nustatyta segmentacija.

| 2. | Statistinis vienetas yra „įmonė“, apskaitos tikslais apibrėžiama kaip mažiausias juridinis asmuo. |
| --- | --- |

2.

Statistinis vienetas yra „įmonė“, apskaitos tikslais apibrėžiama kaip mažiausias juridinis asmuo.

| 3. | Populiacija reiškia įmones, kurių pirminė veikla apibrėžiama remiantis Eurostato apibrėžtimi pagal NACE 05.02 kodą „Žuvų auginimas“. |
| --- | --- |

3.

Populiacija reiškia įmones, kurių pirminė veikla apibrėžiama remiantis Eurostato apibrėžtimi pagal NACE 05.02 kodą „Žuvų auginimas“.

| 4. | Šalių valiuta konvertuojama į eurus pagal vidutinį metinį Europos centrinio banko (ECB) nustatytą valiutų keitimo kursą. |
| --- | --- |

4.

Šalių valiuta konvertuojama į eurus pagal vidutinį metinį Europos centrinio banko (ECB) nustatytą valiutų keitimo kursą.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Duomenys skirstomi pagal rūšis ir akvakultūros būdą, kaip nurodyta XI priedėlyje. Prireikus valstybės narės gali toliau skaidyti duomenis pagal įmonių dydį arba kitus tinkamus kriterijus. |
| --- | --- |

1.

Duomenys skirstomi pagal rūšis ir akvakultūros būdą, kaip nurodyta XI priedėlyje. Prireikus valstybės narės gali toliau skaidyti duomenis pagal įmonių dydį arba kitus tinkamus kriterijus.

| 2. | Rinkti duomenis apie gėlavandenių žuvų rūšis nėra privaloma. Tačiau, jeigu tokie duomenys renkami, valstybės narės remiasi XI priedėlyje nustatyta segmentacija. |
| --- | --- |

2.

Rinkti duomenis apie gėlavandenių žuvų rūšis nėra privaloma. Tačiau, jeigu tokie duomenys renkami, valstybės narės remiasi XI priedėlyje nustatyta segmentacija.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti.

| 2. | Jei ekonominiai kintamieji gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., klausimynų, finansinių ataskaitų), valstybės narės užtikrina visų jų nuoseklumą ir palyginamumą. |
| --- | --- |

2.

Jei ekonominiai kintamieji gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., klausimynų, finansinių ataskaitų), valstybės narės užtikrina visų jų nuoseklumą ir palyginamumą.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą). |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą).

B.   Su perdirbimo pramone susijusių ekonominių duomenų rinkimas

1.   Kintamieji

| 1. | Visi XII priedėlyje išvardyti kintamieji apie šią populiaciją turi būti renkami kasmet. |
| --- | --- |

1.

Visi XII priedėlyje išvardyti kintamieji apie šią populiaciją turi būti renkami kasmet.

| 2. | Populiaciją sudaro įmonės, kurių pagrindinė veikla apibrėžiama remiantis Eurostato apibrėžtimi pagal NACE 15.02 kodą „Žuvų ir žuvų produktų perdirbimas ir konservavimas“. |
| --- | --- |

2.

Populiaciją sudaro įmonės, kurių pagrindinė veikla apibrėžiama remiantis Eurostato apibrėžtimi pagal NACE 15.02 kodą „Žuvų ir žuvų produktų perdirbimas ir konservavimas“.

| 3. | Rekomenduojama, kad nacionaliniai kodai, valstybių narių taikomi pagal 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (4), 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentą (EB) Nr. 853/2004 dėl higienos taisyklių gyvūninės kilmės maistui (5) ir 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentą (EB) Nr. 854/2004 dėl gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės organizavimo (6), būtų papildomai naudojami kaip įmonių, klasifikuojamų pagal NACE 15.20 kodą, kryžminio patikrinimo ir nustatymo priemonė. |
| --- | --- |

3.

Rekomenduojama, kad nacionaliniai kodai, valstybių narių taikomi pagal 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (4), 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentą (EB) Nr. 853/2004 dėl higienos taisyklių gyvūninės kilmės maistui (5) ir 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentą (EB) Nr. 854/2004 dėl gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės organizavimo (6), būtų papildomai naudojami kaip įmonių, klasifikuojamų pagal NACE 15.20 kodą, kryžminio patikrinimo ir nustatymo priemonė.

| 4. | Šalių valiuta konvertuojama į eurus pagal vidutinį metinį Europos centrinio banko (ECB) nustatytą valiutų keitimo kursą. |
| --- | --- |

4.

Šalių valiuta konvertuojama į eurus pagal vidutinį metinį Europos centrinio banko (ECB) nustatytą valiutų keitimo kursą.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Renkant duomenis statistinis vienetas yra „įmonė“, apskaitos tikslais apibrėžiama kaip mažiausias juridinis asmuo. |
| --- | --- |

1.

Renkant duomenis statistinis vienetas yra „įmonė“, apskaitos tikslais apibrėžiama kaip mažiausias juridinis asmuo.

| 2. | Įmonėms, kurios užsiima žuvies perdirbimu, bet kurioms tai nėra pagrindinė veikla, privaloma kiekvieno programavimo laikotarpio pirmaisiais metais rinkti tokius duomenis:






  a) | įmonių skaičius; |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonėms, kurios užsiima žuvies perdirbimu, bet kurioms tai nėra pagrindinė veikla, privaloma kiekvieno programavimo laikotarpio pirmaisiais metais rinkti tokius duomenis:

a)

įmonių skaičius;

| b) | su žuvų perdirbimu susijusi apyvarta. |
| --- | --- |

b)

su žuvų perdirbimu susijusi apyvarta.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės nacionalinėse programose apibūdina savo naudojamą metodiką kiekvienam ekonominiam kintamajam, įskaitant ir kokybės aspektus, įvertinti.

| 2. | Jei ekonominiai kintamieji gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., klausimynų, finansinių ataskaitų), valstybės narės užtikrina visų jų nuoseklumą ir palyginamumą. |
| --- | --- |

2.

Jei ekonominiai kintamieji gauti iš skirtingų šaltinių (pvz., klausimynų, finansinių ataskaitų), valstybės narės užtikrina visų jų nuoseklumą ir palyginamumą.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą). |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės į metines ataskaitas įtraukia informaciją apie vertinimų kokybę (patikimumą ir tikslumą).

V SKYRIUS

ŽUVININKYSTĖS SEKTORIAUS POVEIKIO JŪRŲ EKOSISTEMAI ĮVERTINIMO MODULIS

1.   Kintamieji

| 1. | Kad būtų galima įvertinti XIII priedėlyje išvardytus rodiklius, šiame priedėlyje nurodyti duomenys renkami kasmet, išskyrus duomenis, kurie, kaip nurodyta, turi būti renkami labiau išskaidytu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.

Kad būtų galima įvertinti XIII priedėlyje išvardytus rodiklius, šiame priedėlyje nurodyti duomenys renkami kasmet, išskyrus duomenis, kurie, kaip nurodyta, turi būti renkami labiau išskaidytu lygmeniu.

| 2. | XIII priedėlyje nurodyti duomenys renkami nacionaliniu lygmeniu, kad galutiniai naudotojai galėtų apskaičiuoti rodiklius atitinkamu geografiniu lygmeniu pagal II priedėlį. |
| --- | --- |

2.

XIII priedėlyje nurodyti duomenys renkami nacionaliniu lygmeniu, kad galutiniai naudotojai galėtų apskaičiuoti rodiklius atitinkamu geografiniu lygmeniu pagal II priedėlį.

2.   Išskaidymo lygis

| 1. | Taikomas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose nurodytas išskaidymo lygis. |
| --- | --- |

1.

Taikomas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose nurodytas išskaidymo lygis.

3.   Ėminių ėmimo strategija

| 1. | Valstybės narės taiko rekomendacijas, pateiktas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės taiko rekomendacijas, pateiktas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose.

4.   Tikslumo lygiai

| 1. | Valstybės narės taiko rekomendacijas, pateiktas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės taiko rekomendacijas, pateiktas XIII priedėlyje nustatytose specifikacijose.

VI SKYRIUS

DUOMENŲ, KURIEMS TAIKOMA DUOMENŲ RINKIMO SISTEMA, TVARKYMO IR NAUDOJIMO MODULIS

A.   Duomenų tvarkymas

| 1. | Kalbant apie duomenis, kuriems taikoma ši Bendrijos programa, šiame skirsnyje apžvelgiamas duomenų bazių kūrimas, duomenų įvestis (saugojimas), duomenų kokybės kontrolė ir tinkamumo patvirtinimas bei pirminių duomenų apdorojimas į išsamius arba suvestinius duomenis, kaip nurodyta Reglamento Nr. 199/2008 17 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

1.

Kalbant apie duomenis, kuriems taikoma ši Bendrijos programa, šiame skirsnyje apžvelgiamas duomenų bazių kūrimas, duomenų įvestis (saugojimas), duomenų kokybės kontrolė ir tinkamumo patvirtinimas bei pirminių duomenų apdorojimas į išsamius arba suvestinius duomenis, kaip nurodyta Reglamento Nr. 199/2008 17 straipsnio 1 dalyje.

| 2. | Skirsnis apima ir pirminių socialinių ir ekonominių duomenų pertvarkymą į metaduomenis, nurodytus Reglamento Nr. 199/2008 13 straipsnio b punkte. |
| --- | --- |

2.

Skirsnis apima ir pirminių socialinių ir ekonominių duomenų pertvarkymą į metaduomenis, nurodytus Reglamento Nr. 199/2008 13 straipsnio b punkte.

| 3. | Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai paprašius galėtų būti teikiama informacija apie 2 dalyje nurodytą pertvarkymo procesą. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai paprašius galėtų būti teikiama informacija apie 2 dalyje nurodytą pertvarkymo procesą.

B.   Duomenų naudojimas

| 1. | Šiame skirsnyje aptariamas duomenų grupių parengimas ir jų panaudojimas siekiant paremti mokslinę analizę, kuria grindžiamos su žuvininkystės valdymu susijusios rekomendacijos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 18 straipsnio 1 dalies a punkte. |
| --- | --- |

1.

Šiame skirsnyje aptariamas duomenų grupių parengimas ir jų panaudojimas siekiant paremti mokslinę analizę, kuria grindžiamos su žuvininkystės valdymu susijusios rekomendacijos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 18 straipsnio 1 dalies a punkte.

| 2. | Tai apima VII priedėlyje išvardytų išteklių žuvų biologinių parametrų (amžiaus, svorio, lyties, brandos, vislumo) prognozes, duomenų grupių parengimą išteklių vertinimui bei bioekonominių modelių kūrimą ir atitinkamą mokslinę analizę.
  Priedėlių sąrašas






  Priedėlio Nr. | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| I | Geografinis skirstymas pagal regionines žuvininkystės valdymo organizacijas |
| II | Geografinis pasiskirstymas pagal regioną |
| III | Laivyno klasifikacija pagal regioną |
| IV | Žvejybos veikla (specializacija) pagal regioną |
| V | Išskaidymo lygiai |
| VI | Ekonominių kintamųjų sąrašas |
| VII | Biologinių kintamųjų sąrašas su rūšių ėminių ėmimo aprašu |
| VIII | Įvairių sričių kintamųjų sąrašas su ėminių ėmimo aprašu |
| IX | Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas |
| X | Akvakultūros sektoriaus ekonominių kintamųjų sąrašas |
| XI | Sektoriaus išskaidymas, taikytinas renkant akvakultūros duomenis |
| XII | Perdirbimo pramonės sektoriaus ekonominių kintamųjų sąrašas |
| XIII | Aplinkosauginių rodiklių, kuriais vertinamas žuvininkystės poveikis jūros ekosistemai, apibrėžtys |

2.

Tai apima VII priedėlyje išvardytų išteklių žuvų biologinių parametrų (amžiaus, svorio, lyties, brandos, vislumo) prognozes, duomenų grupių parengimą išteklių vertinimui bei bioekonominių modelių kūrimą ir atitinkamą mokslinę analizę.

Priedėlių sąrašas

Priedėlio Nr.

Pavadinimas

I

Geografinis skirstymas pagal regionines žuvininkystės valdymo organizacijas

II

Geografinis pasiskirstymas pagal regioną

III

Laivyno klasifikacija pagal regioną

IV

Žvejybos veikla (specializacija) pagal regioną

V

Išskaidymo lygiai

VI

Ekonominių kintamųjų sąrašas

VII

Biologinių kintamųjų sąrašas su rūšių ėminių ėmimo aprašu

VIII

Įvairių sričių kintamųjų sąrašas su ėminių ėmimo aprašu

IX

Jūroje atliekamų mokslinių tyrimų sąrašas

X

Akvakultūros sektoriaus ekonominių kintamųjų sąrašas

XI

Sektoriaus išskaidymas, taikytinas renkant akvakultūros duomenis

XII

Perdirbimo pramonės sektoriaus ekonominių kintamųjų sąrašas

XIII

Aplinkosauginių rodiklių, kuriais vertinamas žuvininkystės poveikis jūros ekosistemai, apibrėžtys

---

(1)  OL L 5, 2004 1 9, p. 25.

(2)  OL L 186, 2008 7 15, p. 3.

(3)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(4)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1.

(5)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

(6)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

---

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

| 23.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 346/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 346/89

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2008 m. rugsėjo 11 d.

dėl duomenų apie eurą rinkimo ir Grynųjų pinigų informacinės sistemos 2 veikimo

(ECB/2008/8)

(2008/950/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106 straipsnio 1 ir 2 dalis,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau — ECBS statutas), ypač į jo 5 ir 16 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Sutarties 106 straipsnio 1 dalyje ir ECBS statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos centrinis bankas (ECB) turi išimtinę teisę duoti leidimą Bendrijoje išleisti eurų banknotus. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 106 straipsnio 1 dalyje ir ECBS statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos centrinis bankas (ECB) turi išimtinę teisę duoti leidimą Bendrijoje išleisti eurų banknotus.

| (2) | Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad ECB patvirtinus emisijos apimtį, valstybės narės gali išleisti monetas. Todėl ECB priima metinius sprendimus, patvirtinančius eurą įsivedusių valstybių narių (toliau — dalyvaujančios valstybės narės) monetų emisijos apimtį. |
| --- | --- |

(2)

Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad ECB patvirtinus emisijos apimtį, valstybės narės gali išleisti monetas. Todėl ECB priima metinius sprendimus, patvirtinančius eurą įsivedusių valstybių narių (toliau — dalyvaujančios valstybės narės) monetų emisijos apimtį.

| (3) | Pagal ECBS statuto 5 straipsnį, kad galėtų vykdyti Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždavinius, ECB, padedamas nacionalinių centrinių bankų, turėtų rinkti reikiamą statistinę informaciją, kuri apima su eurų banknotų ir monetų emisija susijusią statistinę informaciją. Be to, ECB reikia rinkti informaciją taikant Sutarties 237 straipsnio d punktą, kuris patiki ECB uždavinį stebėti, kaip ECBS nacionaliniai centriniai bankai vykdo savo pareigas pagal Sutartį ir Statutą. Šios pareigos apima Sutarties 101 straipsnyje nustatyto ir 1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3603/93, nustatančiame apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104 b 1 straipsniuose numatytų draudimų taikymu (1), įgyvendinto draudimo laikymąsi. Visų pirma, Tarybos reglamento (EB) Nr. 3603/93 6 straipsnyje nustatyta, kad „valstybinio sektoriaus išleistos ir jam kredituotos monetos, laikomos [...] nacionaliniuose centriniuose bankuose, nelaikomos kreditu pagal Sutarties 104 straipsnį, jeigu jos sudaro mažiau kaip 10 % apyvartoje esančių monetų“. |
| --- | --- |

(3)

Pagal ECBS statuto 5 straipsnį, kad galėtų vykdyti Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždavinius, ECB, padedamas nacionalinių centrinių bankų, turėtų rinkti reikiamą statistinę informaciją, kuri apima su eurų banknotų ir monetų emisija susijusią statistinę informaciją. Be to, ECB reikia rinkti informaciją taikant Sutarties 237 straipsnio d punktą, kuris patiki ECB uždavinį stebėti, kaip ECBS nacionaliniai centriniai bankai vykdo savo pareigas pagal Sutartį ir Statutą. Šios pareigos apima Sutarties 101 straipsnyje nustatyto ir 1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3603/93, nustatančiame apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104 b 1 straipsniuose numatytų draudimų taikymu (1), įgyvendinto draudimo laikymąsi. Visų pirma, Tarybos reglamento (EB) Nr. 3603/93 6 straipsnyje nustatyta, kad „valstybinio sektoriaus išleistos ir jam kredituotos monetos, laikomos [...] nacionaliniuose centriniuose bankuose, nelaikomos kreditu pagal Sutarties 104 straipsnį, jeigu jos sudaro mažiau kaip 10 % apyvartoje esančių monetų“.

| (4) | Nepažeisdamas valstybių narių kompetencijos leisti eurų monetas ir atsižvelgdamas į dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų (toliau — NCB) esminį vaidmenį platinant eurų monetas, kad galėtų vykdyti pirmiau nurodytus uždavinius, ECB kartu su NCB turi rinkti duomenis apie eurų banknotus ir monetas. Toks duomenų rinkimas turėtų palengvinti sprendimų priėmimą eurų banknotų ir monetų emisijos srityje, pirmiausia teikiant ECB, NCB, Europos Bendrijų Komisijai ir nacionalinėms monetas leidžiančioms institucijoms informaciją, kuri, atsižvelgiant į atitinkamą jų kompetenciją, jiems leistų: i) planuoti eurų banknotų ir monetų gamybą; ii) koordinuoti eurų banknotų ir monetų emisiją; ir iii) koordinuoti eurų banknotų perdavimą tarp NCB, o eurų monetų — tarp dalyvaujančių valstybių narių. Šis duomenų rinkimas taip pat turėtų sudaryti ECB galimybes stebėti, kaip vykdomi jo sprendimai eurų banknotų ir monetų emisijos srityse. |
| --- | --- |

(4)

Nepažeisdamas valstybių narių kompetencijos leisti eurų monetas ir atsižvelgdamas į dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų (toliau — NCB) esminį vaidmenį platinant eurų monetas, kad galėtų vykdyti pirmiau nurodytus uždavinius, ECB kartu su NCB turi rinkti duomenis apie eurų banknotus ir monetas. Toks duomenų rinkimas turėtų palengvinti sprendimų priėmimą eurų banknotų ir monetų emisijos srityje, pirmiausia teikiant ECB, NCB, Europos Bendrijų Komisijai ir nacionalinėms monetas leidžiančioms institucijoms informaciją, kuri, atsižvelgiant į atitinkamą jų kompetenciją, jiems leistų: i) planuoti eurų banknotų ir monetų gamybą; ii) koordinuoti eurų banknotų ir monetų emisiją; ir iii) koordinuoti eurų banknotų perdavimą tarp NCB, o eurų monetų — tarp dalyvaujančių valstybių narių. Šis duomenų rinkimas taip pat turėtų sudaryti ECB galimybes stebėti, kaip vykdomi jo sprendimai eurų banknotų ir monetų emisijos srityse.

| (5) | 2004 m. gruodžio 16 d. Valdančioji taryba patvirtino Pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistemą (angl. banknote recycling framework, BRF), kurios 2.7 dalyje nustatyta, kad kredito įstaigos ir kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai turi vykdyti pareigas teikti NCB informaciją. Tame pačiame kontekste taip pat buvo nuspręsta, kad NCB turėtų įgyvendinti BRF jų turimomis priemonėmis, pavyzdžiui, teisinėmis priemonėmis ir susitarimais, iki 2006 m. pabaigos; vėlesniais Valdančiosios tarybos sprendimais šis terminas buvo pratęstas. Tačiau, vėliausiai nuo BRF įgyvendinimo datos, NCB iš jų jurisdikcijoms priklausančių kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų turėjo gauti pagal BRF teikiamus duomenis ir galėti juos pateikti ECB. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. gruodžio 16 d. Valdančioji taryba patvirtino Pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistemą (angl. banknote recycling framework, BRF), kurios 2.7 dalyje nustatyta, kad kredito įstaigos ir kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai turi vykdyti pareigas teikti NCB informaciją. Tame pačiame kontekste taip pat buvo nuspręsta, kad NCB turėtų įgyvendinti BRF jų turimomis priemonėmis, pavyzdžiui, teisinėmis priemonėmis ir susitarimais, iki 2006 m. pabaigos; vėlesniais Valdančiosios tarybos sprendimais šis terminas buvo pratęstas. Tačiau, vėliausiai nuo BRF įgyvendinimo datos, NCB iš jų jurisdikcijoms priklausančių kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų turėjo gauti pagal BRF teikiamus duomenis ir galėti juos pateikti ECB.

| (6) | Siekiant pirmiau nurodytų tikslų, duomenys apie eurų banknotus ir monetas turėtų apimti informaciją apie: i) eurų banknotų ir monetų emisiją; ii) apyvartoje esančių eurų banknotų ir monetų kiekį ir kokybę; iii) eurų banknotų ir monetų atsargas, kurias laiko jų emisijoje dalyvaujantys subjektai; iv) eurų banknotų ir monetų emisijoje dalyvaujančių subjektų, įskaitant kredito įstaigas, NCB vardu vykdančias iki pareikalavimo laikomų banknotų (angl. notes-held-to-order) schemą, ir kredito įstaigas, ECB ir vieno ar kelių NCB vardu vykdančias išplėstinę pasaugos inventorizacijos programą, operacinę veiklą, susijusią su eurų banknotais ir monetomis; v) kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų, kurie pagal BRF pakartotinai išleidžia eurų banknotus į apyvartą, operacinę veiklą, susijusią su banknotais; ir vi) grynųjų pinigų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant pirmiau nurodytų tikslų, duomenys apie eurų banknotus ir monetas turėtų apimti informaciją apie: i) eurų banknotų ir monetų emisiją; ii) apyvartoje esančių eurų banknotų ir monetų kiekį ir kokybę; iii) eurų banknotų ir monetų atsargas, kurias laiko jų emisijoje dalyvaujantys subjektai; iv) eurų banknotų ir monetų emisijoje dalyvaujančių subjektų, įskaitant kredito įstaigas, NCB vardu vykdančias iki pareikalavimo laikomų banknotų (angl. notes-held-to-order) schemą, ir kredito įstaigas, ECB ir vieno ar kelių NCB vardu vykdančias išplėstinę pasaugos inventorizacijos programą, operacinę veiklą, susijusią su eurų banknotais ir monetomis; v) kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų, kurie pagal BRF pakartotinai išleidžia eurų banknotus į apyvartą, operacinę veiklą, susijusią su banknotais; ir vi) grynųjų pinigų infrastruktūrą.

| (7) | Siekdama pagerinti duomenų rinkimą ir sudaryti galimybes platinti jais pagrįstą informaciją, 2007 m. lapkričio 22 d. Valdančioji taryba sutarė įgyvendinti Grynųjų pinigų informacinę sistemą 2 (angl. Currency Information System 2; toliau — CIS 2), pakeičiančią Grynųjų pinigų informacinę sistemą, kuri buvo nustatyta įvedus eurų banknotus ir monetas, ir kuri nuo 2002 m. teikė ECB ir NCB atitinkamus duomenis apie grynuosius pinigus pagal atskirą ECB teisės aktą dėl su Grynųjų pinigų informacine sistema susijusio duomenų rinkimo. |
| --- | --- |

(7)

Siekdama pagerinti duomenų rinkimą ir sudaryti galimybes platinti jais pagrįstą informaciją, 2007 m. lapkričio 22 d. Valdančioji taryba sutarė įgyvendinti Grynųjų pinigų informacinę sistemą 2 (angl. Currency Information System 2; toliau — CIS 2), pakeičiančią Grynųjų pinigų informacinę sistemą, kuri buvo nustatyta įvedus eurų banknotus ir monetas, ir kuri nuo 2002 m. teikė ECB ir NCB atitinkamus duomenis apie grynuosius pinigus pagal atskirą ECB teisės aktą dėl su Grynųjų pinigų informacine sistema susijusio duomenų rinkimo.

| (8) | Siekiant, kad CIS 2 veiktų efektyviai ir sklandžiai, būtina užtikrinti, kad suderinti duomenys būtų prieinami reguliariai ir laiku. Todėl šiose gairėse turi būti nustatytos NCB ir ECB pareigos teikti duomenis, kartu numatant trumpą laikotarpį, per kurį duomenys bus lygiagrečiai teikiami pagal esamus susitarimus ir CIS 2. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant, kad CIS 2 veiktų efektyviai ir sklandžiai, būtina užtikrinti, kad suderinti duomenys būtų prieinami reguliariai ir laiku. Todėl šiose gairėse turi būti nustatytos NCB ir ECB pareigos teikti duomenis, kartu numatant trumpą laikotarpį, per kurį duomenys bus lygiagrečiai teikiami pagal esamus susitarimus ir CIS 2.

| (9) | 2006 m. liepos 14 d. Gairėse ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje (2) numatyta teisinė sistema, kuri sudaro būsimam Eurosistemos NCB galimybes skolintis, pirkti arba gaminti eurų banknotus ir monetas pirminio išankstinio pristatymo ir antrinio išankstinio pristatymo tikslais iki grynųjų pinigų keitimo jo valstybėje narėje. Gairėse ECB/2006/9 numatyta, kad tokiems būsimiems Eurosistemos NCB turi būti taikomos specialios pareigos teikti duomenis, kurias CIS 2 kontekste reikia nustatyti išsamiau. |
| --- | --- |

(9)

2006 m. liepos 14 d. Gairėse ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje (2) numatyta teisinė sistema, kuri sudaro būsimam Eurosistemos NCB galimybes skolintis, pirkti arba gaminti eurų banknotus ir monetas pirminio išankstinio pristatymo ir antrinio išankstinio pristatymo tikslais iki grynųjų pinigų keitimo jo valstybėje narėje. Gairėse ECB/2006/9 numatyta, kad tokiems būsimiems Eurosistemos NCB turi būti taikomos specialios pareigos teikti duomenis, kurias CIS 2 kontekste reikia nustatyti išsamiau.

| (10) | ECB ir NCB CIS 2 vartotojai turėtų turėti prieigą prie CIS 2 žiniatinklio programos ir duomenų teikimo modulio, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai naudotis CIS 2 duomenimis ir pasiekti aukštą skaidrumo lygį. Tinkamoms trečiosioms šalims turėtų būti suteikta ribota prieiga prie CIS 2 duomenų, siekiant pagerinti keitimąsi informacija tarp ECB ir Europos Komisijos, taip pat tarp NCB ir nacionalinių monetas leidžiančių institucijų. |
| --- | --- |

(10)

ECB ir NCB CIS 2 vartotojai turėtų turėti prieigą prie CIS 2 žiniatinklio programos ir duomenų teikimo modulio, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai naudotis CIS 2 duomenimis ir pasiekti aukštą skaidrumo lygį. Tinkamoms trečiosioms šalims turėtų būti suteikta ribota prieiga prie CIS 2 duomenų, siekiant pagerinti keitimąsi informacija tarp ECB ir Europos Komisijos, taip pat tarp NCB ir nacionalinių monetas leidžiančių institucijų.

| (11) | Atsižvelgiant į tai, kad CIS 2 yra lanksti sistema naujiems duomenims tvarkyti, būtina nustatyti supaprastintą procedūrą šių gairių priedų techniniams daliniams pakeitimams veiksmingai įgyvendinti. Be to, dėl CIS 2 perdavimo mechanizmo techninio pobūdžio turėtų būti galima naudojant tą pačią supaprastintą procedūrą iš dalies keisti CIS 2 perdavimo mechanizmo specifikacijas. Todėl Vykdomajai valdybai turėtų būti suteiktos teisės daryti tam tikrus dalinius šių gairių ir jų priedų pakeitimus, apie kuriuos ji turėtų informuoti Valdančiąją tarybą. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į tai, kad CIS 2 yra lanksti sistema naujiems duomenims tvarkyti, būtina nustatyti supaprastintą procedūrą šių gairių priedų techniniams daliniams pakeitimams veiksmingai įgyvendinti. Be to, dėl CIS 2 perdavimo mechanizmo techninio pobūdžio turėtų būti galima naudojant tą pačią supaprastintą procedūrą iš dalies keisti CIS 2 perdavimo mechanizmo specifikacijas. Todėl Vykdomajai valdybai turėtų būti suteiktos teisės daryti tam tikrus dalinius šių gairių ir jų priedų pakeitimus, apie kuriuos ji turėtų informuoti Valdančiąją tarybą.

| (12) | 2008 m. liepos 8 d. Europos Sąjungos Tarybai priėmus teigiamą sprendimą dėl Slovakijai taikomos išlygos panaikinimo ir vadovaujantis Europos centrinio banko darbo reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Národná banka Slovenska valdytojas buvo pakviestas stebėti atitinkamus šių gairių svarstymus Valdančiojoje taryboje, |
| --- | --- |

(12)

2008 m. liepos 8 d. Europos Sąjungos Tarybai priėmus teigiamą sprendimą dėl Slovakijai taikomos išlygos panaikinimo ir vadovaujantis Europos centrinio banko darbo reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Národná banka Slovenska valdytojas buvo pakviestas stebėti atitinkamus šių gairių svarstymus Valdančiojoje taryboje,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiose gairėse:

| a) | pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistema (angl.

  banknote recycling framework

  , BRF) — pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistema, nustatyta dokumente „Pakartotinis eurų banknotų išleidimas į apyvartą: padirbtų banknotų aptikimo ir apyvartai tinkamų banknotų rūšiavimo, kurį atlieka kredito įstaigos ir profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai, sistema“, kurį Valdančioji taryba priėmė 2004 m. gruodžio 16 d. ir kuris buvo paskelbtas ECB tinklavietėje 2005 m. sausio 6 d., su vėlesniais pakeitimais, taip pat dokumentai, susiję su jo įgyvendinimo nacionaliniu lygiu terminais; |
| --- | --- |

a)

pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistema (angl.

  banknote recycling framework

  , BRF) — pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistema, nustatyta dokumente „Pakartotinis eurų banknotų išleidimas į apyvartą: padirbtų banknotų aptikimo ir apyvartai tinkamų banknotų rūšiavimo, kurį atlieka kredito įstaigos ir profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai, sistema“, kurį Valdančioji taryba priėmė 2004 m. gruodžio 16 d. ir kuris buvo paskelbtas ECB tinklavietėje 2005 m. sausio 6 d., su vėlesniais pakeitimais, taip pat dokumentai, susiję su jo įgyvendinimo nacionaliniu lygiu terminais;

| b) | kredito įstaiga — kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (3) 4 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga — kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (3) 4 straipsnio 1 dalies a punkte;

| c) | CIS 2 — sistema, susidedanti iš: i) Europos centriniame banke įrengtos centrinės duomenų bazės, skirtos kaupti visą susijusią informaciją apie eurų banknotus, eurų monetas, grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF, surinktą pagal šias gaires; ii) žiniatinklio tiesioginės programos (angl. web-based online application), kuri leidžia lanksčią sistemos konfigūraciją ir pateikia informaciją apie duomenų pristatymą ir patvirtinimo statusą, patikslinimus ir įvairių tipų atskaitinius duomenis ir sistemos parametrus; iii) duomenų teikimo modulio surinktiems duomenis peržiūrėti ir analizuoti; ir iv) CIS 2 perdavimo mechanizmo; |
| --- | --- |

c)

CIS 2 — sistema, susidedanti iš: i) Europos centriniame banke įrengtos centrinės duomenų bazės, skirtos kaupti visą susijusią informaciją apie eurų banknotus, eurų monetas, grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF, surinktą pagal šias gaires; ii) žiniatinklio tiesioginės programos (angl. web-based online application), kuri leidžia lanksčią sistemos konfigūraciją ir pateikia informaciją apie duomenų pristatymą ir patvirtinimo statusą, patikslinimus ir įvairių tipų atskaitinius duomenis ir sistemos parametrus; iii) duomenų teikimo modulio surinktiems duomenis peržiūrėti ir analizuoti; ir iv) CIS 2 perdavimo mechanizmo;

| d) | pirminis išankstinis pristatymas — būsimo Eurosistemos NCB vykdomas fizinis eurų banknotų ir monetų pristatymas tinkamoms dalyvaujančioms šalims ateityje dalyvausiančios valstybės narės teritorijoje pirminio išankstinio pristatymo ir (arba) antrinio išankstinio pristatymo laikotarpiu; |
| --- | --- |

d)

pirminis išankstinis pristatymas — būsimo Eurosistemos NCB vykdomas fizinis eurų banknotų ir monetų pristatymas tinkamoms dalyvaujančioms šalims ateityje dalyvausiančios valstybės narės teritorijoje pirminio išankstinio pristatymo ir (arba) antrinio išankstinio pristatymo laikotarpiu;

| e) | antrinis išankstinis pristatymas — tinkamos dalyvaujančios šalies vykdomas per pirminį išankstinį pristatymą gautų eurų banknotų ir monetų pristatymas profesionalioms trečiosioms šalims ateityje dalyvausiančios valstybės narės teritorijoje pirminio išankstinio pristatymo ir (arba) antrinio išankstinio pristatymo laikotarpiu. Šiose gairėse antrinis išankstinis pristatymas apima eurų monetų tiekimą pradiniuose rinkiniuose plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

e)

antrinis išankstinis pristatymas — tinkamos dalyvaujančios šalies vykdomas per pirminį išankstinį pristatymą gautų eurų banknotų ir monetų pristatymas profesionalioms trečiosioms šalims ateityje dalyvausiančios valstybės narės teritorijoje pirminio išankstinio pristatymo ir (arba) antrinio išankstinio pristatymo laikotarpiu. Šiose gairėse antrinis išankstinis pristatymas apima eurų monetų tiekimą pradiniuose rinkiniuose plačiajai visuomenei;

| f) | būsimas Eurosistemos NCB — ateityje dalyvausiančios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas; |
| --- | --- |

f)

būsimas Eurosistemos NCB — ateityje dalyvausiančios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas;

| g) | tinkamos trečiosios šalys — Europos Komisija, nacionaliniai iždai, pinigų kalyklos ir dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių iždų paskirtos viešosios arba privačios agentūros; |
| --- | --- |

g)

tinkamos trečiosios šalys — Europos Komisija, nacionaliniai iždai, pinigų kalyklos ir dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių iždų paskirtos viešosios arba privačios agentūros;

| h) | CIS 2 perdavimo mechanizmas — ECBS XML duomenų integravimo (EXDI) programa. EXDI programa naudojama patikimam, nepriklausomam nuo ją palaikančios techninės infrastruktūros (pvz. kompiuterių tinklų ir programinės įrangos), duomenų pranešimų tarp NCB, būsimų Eurosistemos NCB ir ECB perdavimui; |
| --- | --- |

h)

CIS 2 perdavimo mechanizmas — ECBS XML duomenų integravimo (EXDI) programa. EXDI programa naudojama patikimam, nepriklausomam nuo ją palaikančios techninės infrastruktūros (pvz. kompiuterių tinklų ir programinės įrangos), duomenų pranešimų tarp NCB, būsimų Eurosistemos NCB ir ECB perdavimui;

| i) | duomenų pranešimas — byla, kurioje yra vieno ataskaitinio laikotarpio, arba patikslinimų atveju — vieno arba kelių ataskaitinių laikotarpių, NCB arba būsimo Eurosistemos NCB mėnesio arba pusmečio duomenys, pateikiami su CIS 2 perdavimo mechanizmu suderinamu duomenų formatu; |
| --- | --- |

i)

duomenų pranešimas — byla, kurioje yra vieno ataskaitinio laikotarpio, arba patikslinimų atveju — vieno arba kelių ataskaitinių laikotarpių, NCB arba būsimo Eurosistemos NCB mėnesio arba pusmečio duomenys, pateikiami su CIS 2 perdavimo mechanizmu suderinamu duomenų formatu;

| j) | ateityje dalyvausianti valstybė narė — nedalyvaujanti valstybė narė, kuri įvykdė sąlygas eurui įvesti ir kurios atžvilgiu buvo priimtas sprendimas dėl išlygos panaikinimo (pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį); |
| --- | --- |

j)

ateityje dalyvausianti valstybė narė — nedalyvaujanti valstybė narė, kuri įvykdė sąlygas eurui įvesti ir kurios atžvilgiu buvo priimtas sprendimas dėl išlygos panaikinimo (pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį);

| k) | darbo diena — bet kuri diena, kai dirba ir ECB, ir duomenis teikiantis NCB; |
| --- | --- |

k)

darbo diena — bet kuri diena, kai dirba ir ECB, ir duomenis teikiantis NCB;

| l) | apskaitos duomenys — netikslinta apyvartoje esančių eurų banknotų vertė, iš kurios pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui atimama nepatenkintų reikalavimų kredito įstaigoms, vykdančioms išplėstinės pasaugos inventorizacijos programą, suma, kaip nustatyta 2006 m. lapkričio 10 d. Gairių ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (4) 10 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose; |
| --- | --- |

l)

apskaitos duomenys — netikslinta apyvartoje esančių eurų banknotų vertė, iš kurios pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui atimama nepatenkintų reikalavimų kredito įstaigoms, vykdančioms išplėstinės pasaugos inventorizacijos programą, suma, kaip nustatyta 2006 m. lapkričio 10 d. Gairių ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (4) 10 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose;

| m) | duomenų įvykis — CIS 2 užregistruotas įvykis, dėl kurio iš CIS 2 į vieną ar daugiau NCB ir ECB siunčiamas pranešimas. Duomenų įvykis įvyksta: i) kai NCB atsiunčia į CIS 2 mėnesio arba pusmečio duomenų pranešimą, dėl kurio tam NCB ir ECB siunčiamas atsakomasis pranešimas; ii) kai sėkmingai patvirtinami naujo ataskaitinio laikotarpio visų NCB duomenų pranešimai, dėl ko iš CIS 2 į NCB ir ECB siunčiamas pranešimas apie statusą; arba iii) kai, išsiuntus pranešimą apie statusą, CIS 2 sėkmingai patvirtinamas NCB patikslintas duomenų pranešimas, dėl ko NCB ir ECB siunčiamas pranešimas apie patikslinimą. |
| --- | --- |

m)

duomenų įvykis — CIS 2 užregistruotas įvykis, dėl kurio iš CIS 2 į vieną ar daugiau NCB ir ECB siunčiamas pranešimas. Duomenų įvykis įvyksta: i) kai NCB atsiunčia į CIS 2 mėnesio arba pusmečio duomenų pranešimą, dėl kurio tam NCB ir ECB siunčiamas atsakomasis pranešimas; ii) kai sėkmingai patvirtinami naujo ataskaitinio laikotarpio visų NCB duomenų pranešimai, dėl ko iš CIS 2 į NCB ir ECB siunčiamas pranešimas apie statusą; arba iii) kai, išsiuntus pranešimą apie statusą, CIS 2 sėkmingai patvirtinamas NCB patikslintas duomenų pranešimas, dėl ko NCB ir ECB siunčiamas pranešimas apie patikslinimą.

2.   Šių gairių prieduose vartojami techniniai terminai apibrėžiami priede pateikiamame žodynėlyje.

2 straipsnis

Su eurų banknotais susijusių duomenų rinkimas

1.   NCB teikia ECB su eurų banknotais susijusius CIS 2 duomenis, t. y. kas mėnesį teikia I priedo 1 dalies lentelės 1–4 skirsniuose nurodytus duomenų straipsnius, laikydamiesi I priedo 3 dalyje nustatytų apskaitos taisyklių.

2.   NCB perduoda su eurų banknotais susijusius duomenis, V priede apibrėžtus kaip 1 kategorijos duomenys ir įvykiu pagrįsti duomenys, ne vėliau kaip šeštąją mėnesio, einančio po ataskaitinio laikotarpio, darbo dieną.

3.   NCB perduoda su eurų banknotais susijusius duomenis, V priede apibrėžtus kaip 2 kategorijos duomenys, ne vėliau kaip dešimtąją mėnesio, einančio po ataskaitinio laikotarpio, darbo dieną.

4.   Pirmą kartą su eurų banknotais susiję duomenys perduodami 2008 m. spalio mėn.

5.   Su eurų banknotais susijusiems duomenims ECB perduoti NCB, vadovaudamiesi šiomis gairėmis, naudoja CIS 2 perdavimo mechanizmą.

3 straipsnis

Su eurų monetomis susijusių duomenų rinkimas

1.   Iš atitinkamų tinkamų trečiųjų šalių, dalyvaujančių eurų monetų emisijoje jų valstybėse narėse, NCB renka su eurų monetomis susijusius CIS 2 duomenis, t. y. II priedo 1 dalies lentelės 1–5 skirsniuose nurodytus duomenų straipsnius.

2.   NCB teikia ECB su eurų monetomis susijusius CIS 2 duomenis, t. y. kas mėnesį teikia II priedo 1 dalies lentelės 1–6 skirsniuose nurodytus duomenų straipsnius, laikydamiesi II priedo 3 dalyje nustatytų apskaitos taisyklių.

3.   2 straipsnio 2–5 dalių reikalavimai mutatis mutandis taikomi 1 dalyje nurodytų su eurų monetomis susijusių duomenų perdavimui.

4 straipsnis

Su grynųjų pinigų infrastruktūra ir BRF susijusių duomenų rinkimas

1.   NCB kas pusmetį teikia ECB su grynųjų pinigų infrastruktūra susijusius duomenis, nurodytus III priede.

2.   Pirmą kartą — 7 dalyje nurodytomis datomis, o vėliau — kas pusmetį NCB teikia ECB su BRF susijusius duomenis, nurodytus III priede. ECB pateikiami duomenys yra pagrįsti duomenimis, kuriuos NCB sugebėjo gauti iš kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų pagal BRF 2.7 dalį ir dokumentą „Duomenų rinkimas iš kredito įstaigų ir kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų, kaip numatyta pagal pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą sistemą“ (5).

3.   1 ir 2 dalyse nurodytiems su grynųjų pinigų infrastruktūra ir BRF susijusiems duomenims perduoti NCB naudoja CIS 2 perdavimo mechanizmą.

4.   Kiekvienais metais, vėliausiai šeštąją spalio mėnesio darbo dieną, NCB perduoda 1 ir 2 dalyse nurodytus duomenis už tų metų sausio–birželio mėn. ataskaitinį laikotarpį.

5.   Kiekvienais metais, vėliausiai šeštąją balandžio mėnesio darbo dieną, NCB perduoda 1 ir 2 dalyse nurodytus duomenis už praėjusių metų liepos–gruodžio mėn. ataskaitinį laikotarpį.

6.   Pirmą kartą su grynųjų pinigų infrastruktūra susiję duomenys, t. y. III priedo lentelės 1.1–1.4, 2.1 ir 2.3–2.6 skirsniuose nurodyti duomenų straipsniai, perduodami 2008 m. spalio mėn.

7.   Pirmą kartą su BRF susiję duomenys, t. y. III priedo lentelės 2.2, 2.7–2.10 ir 3 skirsniuose nurodyti duomenų straipsniai, perduodami taip:

| a) | 2008 m. spalio mėn. — Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, Deutsche Bundesbank, Banque centrale du Luxembourg, De Nederlandsche Bank, Oesterreichische Nationalbank ir Suomen Pankki; |
| --- | --- |

a)

2008 m. spalio mėn. — Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, Deutsche Bundesbank, Banque centrale du Luxembourg, De Nederlandsche Bank, Oesterreichische Nationalbank ir Suomen Pankki;

| b) | 2009 m. spalio mėn. — Banka Slovenije; |
| --- | --- |

b)

2009 m. spalio mėn. — Banka Slovenije;

| c) | 2010 m. spalio mėn. — Banque de France, Central Bank of Cyprus ir Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta; ir |
| --- | --- |

c)

2010 m. spalio mėn. — Banque de France, Central Bank of Cyprus ir Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta; ir

| d) | 2011 m. spalio mėn. — Bank of Greece, Banco de España, Banca d'Italia, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir Banco de Portugal. |
| --- | --- |

d)

2011 m. spalio mėn. — Bank of Greece, Banco de España, Banca d'Italia, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir Banco de Portugal.

5 straipsnis

Duomenų rinkimas iš būsimų Eurosistemos NCB apie jų grynųjų pinigų keitimą į eurą

1.   Į sutartinius susitarimus, kuriuos pagal Gairių ECB/2006/9 3 straipsnio 3 dalį NCB sudaro su būsimu Eurosistemos NCB, NCB įtraukia specialias nuostatas, numatančias, kad greta tose gairėse nustatytų duomenų teikimo pareigų būsimas Eurosistemos NCB, mutatis mutandis laikydamasis I priedo 3 dalyje ir II priedo 3 dalyje nustatytų apskaitos taisyklių, kas mėnesį teikia ECB I priedo lentelės 4 ir 5 skirsniuose ir II priedo lentelės 4 ir 7 skirsniuose nurodytus duomenų straipsnius, susijusius su visais eurų banknotais ir (arba) monetomis, kuriuos jis skolinasi iš NCB ir kuriuos NCB jam pristatė. Jei būsimas Eurosistemos NCB tokių sutartinių susitarimų su NCB nesudarė, ECB sudaro tokius sutartinius susitarimus su tokiu būsimu Eurosistemos NCB, įtraukdamas šiame straipsnyje nurodytas duomenų teikimo pareigas.

2.   Pirmą kartą 1 dalyje nurodyti su eurų banknotais ir (arba) monetomis susiję duomenys perduodami ne vėliau kaip šeštąją mėnesio, einančio po mėnesio, kurį būsimas Eurosistemos NCB pirmą kartą gauna arba pagamina tokius eurų banknotus ar monetas, darbo dieną.

3.   2 straipsnio 2 ir 5 dalių reikalavimai mutatis mutandis taikomi 1 dalyje nurodytų su eurų banknotais ir monetomis susijusių duomenų perdavimui.

6 straipsnis

Atskaitinių duomenų ir sistemos parametrų palaikymas

1.   ECB įveda IV priede nurodytus atskaitinius duomenis ir sistemos parametrus į CIS 2 ir palaiko juos.

2.   ECB imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad šie duomenys ir sistemos parametrai būtų išsamūs ir teisingi.

3.   NCB laiku perduoda ECB IV priedo lentelės 2.1 ir 2.2 skirsniuose nurodytus sistemos parametrus: i) įsigaliojus šioms gairėms; ir ii) bet kada vėliau pasikeitus sistemos parametrams.

7 straipsnis

Perduotų duomenų išsamumas ir teisingumas

1.   Prieš perduodami ECB pagal šias gaires reikalaujamus duomenis, NCB imasi reikiamų priemonių jų išsamumui ir teisingumui užtikrinti. Jie būtinai atlieka bent V priede nustatytas išsamumo patikras ir VI priede nustatytas teisingumo patikras.

2.   Kiekvienas NCB naudoja taikytinus CIS 2 duomenis eurų banknotų nacionalinių grynųjų emisijų skaičiams gauti. Tada kiekvienas NCB, prieš perduodamas CIS 2 duomenis į ECB, suderina šiuos skaičius su savo apskaitos duomenimis.

3.   ECB užtikrina, kad prieš išsaugant duomenis CIS 2 centrinėje duomenų bazėje, CIS 2 atliktų V ir VI prieduose nurodytas išsamumo ir teisingumo patikras.

4.   ECB tikrina, kaip NCB suderino CIS 2 pateiktų eurų banknotų nacionalinių grynųjų emisijų skaičius su atitinkamais apskaitos duomenimis, kaip nurodyta 2 dalyje, ir konsultuojasi su atitinkamais NCB dėl bet kokių neatitikimų.

5.   Jei NCB nustato neatitikimą savo CIS 2 duomenyse po to, kai tokie duomenys buvo perduoti ECB, tas NCB per CIS 2 perdavimo mechanizmą nedelsdamas išsiunčia ECB pataisytus duomenis.

8 straipsnis

Prieiga prie CIS 2

1.   Jei buvo sudaryti 2 dalyje nurodyti atskiri sutartiniai susitarimai, gavęs rašytinį prašymą, ECB suteikia prieigą prie CIS 2: i) ne daugiau kaip keturiems atskiriems vartotojams kiekviename NCB, kiekviename būsimame Eurosistemos NCB ir Europos Komisijoje kaip tinkamoje trečiojoje šalyje; ir ii) vienam atskiram vartotojui kiekvienoje kitoje tinkamoje trečiojoje šalyje. Bet kuriam tinkamos trečiosios šalies vartotojui suteikta prieiga yra ribota; ji apima tik su eurų monetomis susijusius duomenis ir suteikiama 2009 m. pirmąjį ketvirtį. ECB, atsižvelgdamas į galimybes, racionaliai apsvarsto rašytinius prašymus dėl papildomų atskirų vartotojų prieigos prie CIS 2.

2.   Atsakomybė dėl atskirų vartotojų techninio valdymo nustatoma atskiruose sutartiniuose susitarimuose: i) tarp ECB ir NCB — dėl jo atskirų vartotojų ir NCB valstybės narės jurisdikcijai priklausančių tinkamų trečiųjų šalių atskirų vartotojų; ii) tarp ECB ir būsimo Eurosistemos NCB — dėl pastarojo atskirų vartotojų; ir iii) tarp ECB ir Europos Komisijos — dėl jos atskirų vartotojų. Į šiuos sutartinius susitarimus ECB taip pat gali įtraukti nuorodas į CIS 2 taikomus vartotojų valdymo susitarimus, saugumo standartus ir licencijavimo sąlygas.

9 straipsnis

Automatiniai pranešimai apie duomenų įvykius

ECB užtikrina, kad per CIS 2 perdavimo mechanizmą CIS 2 siųstų automatinius pranešimus apie duomenų įvykius tiems NCB, kurie prašo tokius automatinius pranešimus siųsti.

10 straipsnis

CIS 2 duomenų perdavimas į NCB

1.   NCB, pageidaujantys gauti ir laikyti visų NCB ir būsimų Eurosistemos NCB CIS 2 duomenis savo vietinėse programose, esančiose ne CIS 2, siunčia ECB rašytinį prašymą dėl reguliarių automatinių tokių duomenų perdavimų iš CIS 2.

2.   ECB užtikrina, kad tiems NCB, kurie prašo 1 dalyje nurodytos paslaugos, CIS 2 siųstų duomenis per CIS 2 perdavimo mechanizmą.

11 straipsnis

Vykdomosios valdybos vaidmuo

1.   Vykdomoji valdyba atsako už kasdienį CIS 2 valdymą.

2.   Vadovaujantis Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 3 dalimi, Vykdomajai valdybai suteikiamos teisės:

| a) | atsižvelgus į Banknotų komiteto ir Informacinių technologijų komiteto nuomonę, daryti dalinius techninius šių gairių priedų ir CIS 2 perdavimo mechanizmo specifikacijų pakeitimus; ir |
| --- | --- |

a)

atsižvelgus į Banknotų komiteto ir Informacinių technologijų komiteto nuomonę, daryti dalinius techninius šių gairių priedų ir CIS 2 perdavimo mechanizmo specifikacijų pakeitimus; ir

| b) | atsižvelgus į Banknotų komiteto nuomonę, keisti pirmų duomenų perdavimų pagal šias gaires datas, jei Valdančioji taryba priima sprendimą pratęsti NCB taikomą BRF įgyvendinimo pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

atsižvelgus į Banknotų komiteto nuomonę, keisti pirmų duomenų perdavimų pagal šias gaires datas, jei Valdančioji taryba priima sprendimą pratęsti NCB taikomą BRF įgyvendinimo pereinamąjį laikotarpį.

3.   Vykdomoji valdyba nedelsdama praneša Valdančiajai tarybai apie visus dalinius pakeitimus, padarytus remiantis 2 dalimi, ir laikosi kiekvieno Valdančiosios tarybos šiuo klausimu priimto sprendimo.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja 2008 m. spalio 1 d.

13 straipsnis

Adresatai

Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2008 m. rugsėjo 11 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 332, 1993 12 31, p. 1.

1

(2)  OL L 207, 2006 7 28, p. 39.

2

(3)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

3

(4)  OL L 348, 2006 12 11, p. 1.

4

(5)  2006 m. sausio mėn. paskelbtas ECB tinklavietėje.

5

---

I PRIEDAS

Eurų banknotų duomenų straipsniai

PIRMOJI DALIS

Duomenų apie eurų banknotus teikimo schema

| Duomenų straipsniai | | |
| --- | --- | --- |
| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Bendras banknotų skaičius | Paskirstymas pagal seriją/variantą | Paskirstymas pagal nominalą | Paskirstymas pagal ECI banką (1) | Paskirstymas „iš NCB“ | Paskirstymas „į NCB“ | Paskirstymas „iš atsargų tipo“ (2) | Paskirstymas „į atsargų tipą“ (3) | Paskirstymas pagal kokybę (4) | Paskirstymas „skirta gamybos metams“ (5) | Paskirstymas pagal planavimą (6) | Duomenų šaltinis |
| 1.   Suvestiniai duomenų straipsniai |
| 1.1 | Sukurti banknotai | | | | | NCB |
| 1.2 | Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai | | | |
| 1.3 | Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai | | | |
| 2.   Su banknotų atsargomis susiję duomenų straipsniai |
| A)   Eurosistemos laikomos atsargos |
| 2.1 | Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos | | | | | NCB |
| 2.2 | Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos | | | |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | | | |
| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | | (7) | |
| 2.5 | NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos | | | |
| 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos | | (7) | |
| B)   NHTO bankų laikomos atsargos |
| 2.7 | NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | | | | | NHTO bankai |
| 2.8 | NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | | (7) | |
| 2.9 | NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos | | | |
| 2.10 | NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos | | (7) | |
| C)   ECI bankų laikomos atsargos |
| 2.11 | ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | | | | | | ECI bankai |
| 2.12 | ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | | (7) | | |
| 2.13 | ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos | | | | |
| 2.14 | ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos | | (7) | | |
| 2.15 | Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos | | (7) | | |
| D)   Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai |
| 2.16 | Perduoti paskirtos Eurosistemos strateginės atsargos | | | | | tiekiantis NCB |
| 2.17 | Perduoti paskirtos logistinės atsargos | | (7) | |
| 2.18 | Eurosistemos strateginės atsargos, pažymėtos kaip gautinos | | | | gaunantis NCB |
| 2.19 | Logistinės atsargos, pažymėtos kaip gautinos | | (7) | |
| 3.   Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai |
| A)   NCB operacinė veikla |
| 3.1 | NCB išleisti banknotai | | (7) | | | NCB |
| 3.2 | Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams | | (7) | |
| 3.3 | Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams | | (7) | | | |
| 3.4 | Į NCB grąžinti banknotai | | (7) | | |
| 3.5 | Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB | | (7) | |
| 3.6 | Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB | | (7) | | | |
| 3.7 | NCB apdoroti banknotai | | | | |
| 3.8 | Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami | | | |
| B)   NHTO bankų operacinė veikla |
| 3.9 | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai | | (7) | | | NHTO bankai |
| 3.10 | NHTO bankams grąžinti banknotai | | (7) | |
| 3.11 | NHTO bankų apdoroti banknotai | | | |
| 3.12 | Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami | | | |
| C)   ECI bankų operacinė veikla |
| 3.13 | ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai | | (7) | | | | ECI bankai |
| 3.14 | ECI bankams grąžinti banknotai | | (7) | | |
| 3.15 | ECI bankų apdoroti banknotai | | | | |
| 3.16 | Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami | | | | | NCB, ECI bankai |
| 4.   Su banknotų judėjimu susiję duomenų straipsniai |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | | | | | | | | | atsakingas NCB |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | | (7) | | | gaunantis NCB | | | | | | atsakingas/tiekiantis NCB |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | (7) | | | atsakingas/tiekiantis NCB | | | | | gaunantis NCB |
| 5.   Duomenų straipsniai būsimiems eurosistemos NCB |
| 5.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos | | | | | būsimas Eurosistemos NCB |
| 5.2 | Pirminis išankstinis pristatymas | | | |
| 5.3 | Antrinis išankstinis pristatymas | | | | tinkamos dalyvaujančios šalys, kurios gavo banknotus per pirminį išankstinį pristatymą |

Duomenų straipsniai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Bendras banknotų skaičius

Paskirstymas pagal seriją/variantą

Paskirstymas pagal nominalą

Paskirstymas pagal ECI banką (1)

Paskirstymas „iš NCB“

Paskirstymas „į NCB“

Paskirstymas „iš atsargų tipo“ (2)

Paskirstymas „į atsargų tipą“ (3)

Paskirstymas pagal kokybę (4)

Paskirstymas „skirta gamybos metams“ (5)

Paskirstymas pagal planavimą (6)

Duomenų šaltinis

Suvestiniai duomenų straipsniai

1.1

Sukurti banknotai

NCB

1.2

Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai

1.3

Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai

Su banknotų atsargomis susiję duomenų straipsniai

Eurosistemos laikomos atsargos

2.1

Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

NCB

2.2

Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

2.3

NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

(7)

2.5

NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

(7)

NHTO bankų laikomos atsargos

2.7

NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

NHTO bankai

2.8

NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

(7)

2.9

NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

2.10

NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

(7)

ECI bankų laikomos atsargos

2.11

ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

ECI bankai

2.12

ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

(7)

2.13

ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

2.14

ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

(7)

2.15

Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos

(7)

Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai

2.16

Perduoti paskirtos Eurosistemos strateginės atsargos

tiekiantis NCB

2.17

Perduoti paskirtos logistinės atsargos

(7)

2.18

Eurosistemos strateginės atsargos, pažymėtos kaip gautinos

gaunantis NCB

2.19

Logistinės atsargos, pažymėtos kaip gautinos

(7)

Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai

NCB operacinė veikla

3.1

NCB išleisti banknotai

(7)

NCB

3.2

Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams

(7)

3.3

Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams

(7)

3.4

Į NCB grąžinti banknotai

(7)

3.5

Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB

(7)

3.6

Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB

(7)

3.7

NCB apdoroti banknotai

3.8

Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami

NHTO bankų operacinė veikla

3.9

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai

(7)

NHTO bankai

3.10

NHTO bankams grąžinti banknotai

(7)

3.11

NHTO bankų apdoroti banknotai

3.12

Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami

ECI bankų operacinė veikla

3.13

ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai

(7)

ECI bankai

3.14

ECI bankams grąžinti banknotai

(7)

3.15

ECI bankų apdoroti banknotai

3.16

Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami

NCB, ECI bankai

Su banknotų judėjimu susiję duomenų straipsniai

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

atsakingas NCB

4.2

Banknotų perdavimas

(7)

gaunantis NCB

atsakingas/tiekiantis NCB

4.3

Banknotų gavimas

(7)

atsakingas/tiekiantis NCB

gaunantis NCB

Duomenų straipsniai būsimiems eurosistemos NCB

5.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

būsimas Eurosistemos NCB

5.2

Pirminis išankstinis pristatymas

5.3

Antrinis išankstinis pristatymas

tinkamos dalyvaujančios šalys, kurios gavo banknotus per pirminį išankstinį pristatymą

ANTROJI DALIS

Eurų banknotų duomenų straipsnių specifikacija

Visiems duomenų straipsniams NCB ir būsimų Eurosistemos NCB pateikiami skaičiai yra vienetai ir nurodomi sveikais skaičiais, nesvarbu, ar jie teigiami, ar neigiami.

| 1.   Suvestiniai duomenų straipsniai |
| --- |
| Suvestiniai duomenys yra visų ataskaitinių laikotarpių bendri duomenys, pradedant nuo pirmo pristatymo iš spaustuvių prieš naujų serijos, varianto ar nominalo įvedimą iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos. |
| 1.1 | Sukurti banknotai | Banknotai, kurie buvo: i) pagaminti vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos; ii) pristatyti į NCB LS arba ESS ir laikomi NCB; ir iii) užregistruoti NCB grynųjų pinigų valdymo sistemoje (8). NHTO bankams ir ECI bankams perduoti arba jų laikomi banknotai, įskaitant sunaikintus banknotus (1.2 ir 1.3 duomenų straipsniai), išlieka NCB sukurtų banknotų dalimi. |
| 1.2 | Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai | Sukurti banknotai, kurie po autentiškumo patikrinimo ir surūšiavimo pagal tinkamumą buvo sunaikinti banknotų rūšiavimo aparate, turinčiame integruotą naikiklį. Tai atlieka pats NCB arba tai atliekama NCB vardu. |
| 1.3 | Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai | Sukurti banknotai, kurie po autentiškumo patikrinimo ir surūšiavimo pagal tinkamumą buvo sunaikinti kitais būdais, o ne banknotų rūšiavimo aparate, turinčiame integruotą naikiklį. Tai atlieka pats NCB arba tai atliekama NCB vardu. Tai, pvz., sugadinti banknotai arba banknotai, kuriuos dėl kokios nors priežasties atmetė banknotų rūšiavimo aparatai. Į šiuos duomenis neįtraukiami jokie nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai (1.2 duomenų straipsnis). |
| 2.   Su banknotų atsargomis susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| A)   Eurosistemos laikomos atsargos |
| 2.1 | Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos | Nauji banknotai, kurie sudaro dalį ESS ir kuriuos ECB vardu laiko NCB. |
| 2.2 | Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos | Tinkami banknotai, kurie sudaro dalį ESS ir kuriuos ECB vardu laiko NCB. |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | NCB LS priklausantys ir NCB (pagrindinėje buveinėje ir (arba) filialuose) laikomi nauji banknotai. Šis skaičius neapima naujų banknotų, kurie sudaro dalį ESS. |
| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | NCB LS priklausantys ir NCB (pagrindinėje buveinėje ir (arba) filialuose) laikomi tinkami banknotai. Šis skaičius neapima tinkamų banknotų, kurie sudaro dalį ESS. |
| 2.5 | NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos | NCB laikomi netinkami banknotai, kurie dar nebuvo sunaikinti. |
| 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos | NCB laikomi banknotai, kurių autentiškumas dar nebuvo patikrintas ir kurie dar nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu. Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą NHTO bankų, ECI bankų arba bet kokių kitų kredito įstaigų ar profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų bei po to grąžinti į NCB, sudaro šio duomenų straipsnio dalį, kol NCB tokių banknotų neapdoroja. |
| B)   NHTO bankų laikomos atsargos |
| Šie duomenų straipsniai yra susiję su NHTO schema, kurią savo jurisdikcijoje gali nustatyti NCB. Iš atskirų NHTO bankų gautus duomenis NCB apibendrina ir pateikia kaip bendrus visų NHTO bankų duomenis. Šios atsargos nepriklauso apyvartoje esantiems banknotams. |
| 2.7 | NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | Iš NCB perduoti nauji banknotai, kuriuos laiko NHTO bankai. |
| 2.8 | NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | NHTO bankų laikomi tinkami banknotai, kurie buvo perduoti iš NCB arba grąžinti iš apyvartos ir kuriuos NHTO bankai, vadovaudamiesi BRF, laiko tinkamais. |
| 2.9 | NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos | NHTO bankų laikomi banknotai, kuriuos NHTO bankai, vadovaudamiesi BRF, laiko netinkamais. |
| 2.10 | NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos | NHTO bankų laikomi banknotai, kurių autentiškumas nebuvo patikrintas ir kurie nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą NHTO bankų. |
| C)   ECI bankų laikomos atsargos |
| Šie duomenų straipsniai yra susiję su ECI programa. Šios atsargos nepriklauso apyvartoje esantiems banknotams. |
| 2.11 | ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos | Iš NCB perduoti nauji banknotai, kuriuos laiko ECI bankas. |
| 2.12 | ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos | ECI banko laikomi tinkami banknotai, kurie buvo perduoti iš NCB arba grąžinti iš apyvartos ir kuriuos ECI bankas, vadovaudamasis BRF, laiko tinkamais. |
| 2.13 | ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos | ECI banko laikomi banknotai, kuriuos ECI bankas, vadovaudamasis BRF, laiko netinkamais. |
| 2.14 | ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos | ECI banko laikomi banknotai, kurių autentiškumas nebuvo patikrintas ir kurie nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą ECI banko. |
| 2.15 | Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos | ECI bankui (arba grynųjų pinigų pervežimo (angl. cash in transit, CIT) bendrovei, veikiančiai ECI banko vardu) NCB pateikti banknotai, kurie pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui yra vis dar vežami į ECI banko patalpas, ir visi banknotai, kuriuos NCB turi gauti iš ECI banko (arba iš CIT bendrovės, veikiančios ECI banko vardu) ir kurie pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui yra vis dar vežami, t. y., kurie buvo išvežti iš ECI banko patalpų, bet dar nepasiekė NCB. |
| D)   Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai |
| 2.16 | Perduoti paskirtos Eurosistemos strateginės atsargos | NCB laikomi ESS nauji ir tinkami banknotai, kurie yra rezervuoti perdavimams vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. NCB gali perduoti banknotus į vieno ar kelių NCB LS arba ESS arba į savo paties LS. Kol banknotai fiziškai nėra perduoti, jie sudaro dalį NCB laikomų ESS naujų arba tinkamų banknotų (2.1 arba 2.2 duomenų straipsnis) |
| 2.17 | Perduoti paskirtos logistinės atsargos | NCB LS nauji ir tinkami banknotai, kurie yra rezervuoti perdavimams vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. NCB gali perduoti banknotus į vieno ar kelių NCB LS arba ESS arba į NCB laikomas ESS. Kol banknotai fiziškai nėra perduoti, jie sudaro dalį jo LS naujų arba tinkamų banknotų (2.3 arba 2.4 duomenų straipsnis). |
| 2.18 | Eurosistemos strateginės atsargos, pažymėtos kaip gautinos | Nauji ir tinkami banknotai, kurie turi būti perduoti į NCB (kaip gaunančio NCB) laikomas ESS; juos turi perduoti vienas ar keli kiti NCB, spaustuvės arba jie turi būti perduoti iš paties NCB LS vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. |
| 2.19 | Logistinės atsargos, pažymėtos kaip gautinos | Nauji ir tinkami banknotai, kurie turi būti perduoti į NCB (kaip gaunančio NCB) LS; juos turi perduoti vienas ar keli kiti NCB, spaustuvės arba jie turi būti perduoti iš NCB laikomų ESS vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. |
| 3.   Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį. |
| A)   NCB operacinė veikla |
| 3.1 | NCB išleisti banknotai | Trečiųjų šalių iš NCB kasų paimti nauji ir tinkami banknotai, nesvarbu, ar paimti banknotai buvo debetuoti iš kliento sąskaitos, ar ne. Šis duomenų straipsnis neapima perdavimų NHTO bankams (3.2 duomenų straipsnis) ir ECI bankams (3.3 duomenų straipsnis). |
| 3.2 | Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams | Nauji ir tinkami banknotai, kuriuos NCB perdavė NHTO bankams. |
| 3.3 | Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams | Nauji ir tinkami banknotai, kuriuos NCB perdavė ECI bankams. |
| 3.4 | Į NCB grąžinti banknotai | Į NCB iš apyvartos grąžinti banknotai, nesvarbu, ar grąžinti banknotai buvo kredituoti į kliento sąskaitą, ar ne. Šis duomenų straipsnis neapima banknotų, kuriuos NHTO bankai (3.5 duomenų straipsnis) arba ECI bankai (3.6 duomenų straipsnis) perdavė NCB. |
| 3.5 | Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB | Banknotai, kuriuos NHTO bankai perdavė NCB. |
| 3.6 | Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB | Banknotai, kuriuos ECI bankai perdavė NCB. |
| 3.7 | NCB apdoroti banknotai | Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu; tai atliko NCB.
  Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.6 duomenų straipsnis) + iš apyvartos grąžintus banknotus (3.4 duomenų straipsnis) + banknotus, iš NHTO bankų perduotus NCB (3.5 duomenų straipsnis) + banknotus, iš ECI bankų perduotus NCB (3.6 duomenų straipsnis) + iš kitų NCB gautus neapdorotus banknotus (4.3 duomenų straipsnio dalis) — kitiems NCB perduotus neapdorotus banknotus (4.2 duomenų straipsnio dalis) — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.6 duomenų straipsnis). |
| 3.8 | Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami | Banknotai, kuriuos NCB apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamasis atskiru ECB teisės aktu dėl NCB atliekamo banknotų apdorojimo. |
| B)   NHTO bankų operacinė veikla |
| 3.9 | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai, t. y. visi išėmimai NHTO bankuose. |
| 3.10 | NHTO bankams grąžinti banknotai | NHTO bankams iš apyvartos grąžinti banknotai, t. y. visi padėjimai (deponavimai) NHTO bankuose. |
| 3.11 | NHTO bankų apdoroti banknotai | Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu vadovaujantis BRF; tai atliko NHTO bankai.
  Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.10 duomenų straipsnis) + NHTO bankams grąžintus banknotus (3.10 duomenų straipsnis) — neapdorotus banknotus, iš NHTO bankų perduotus NCB — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.10 duomenų straipsnis). |
| 3.12 | Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami | Banknotai, kuriuos NHTO bankai apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamiesi BRF. |
| C)   ECI bankų operacinė veikla |
| 3.13 | ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai | ECI banko į apyvartą išleisti banknotai, t. y. visi išėmimai ECI banke. |
| 3.14 | ECI bankams grąžinti banknotai | ECI bankui iš apyvartos grąžinti banknotai, t. y. visi padėjimai (deponavimai) ECI banke. |
| 3.15 | ECI bankų apdoroti banknotai | Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu vadovaujantis BRF; tai atliko ECI bankas.
  Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.14 duomenų straipsnis) + ECI bankui grąžintus banknotus (3.14 duomenų straipsnis) — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.14 duomenų straipsnis). |
| 3.16 | Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami | Banknotai, kuriuos ECI bankas apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamasis BRF. |
| 4.   Su banknotų judėjimais susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį. |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | Nauji banknotai, kurie buvo pagaminti vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos ir kurie buvo iš spaustuvių pristatyti NCB (kaip už gamybą atsakingam NCB), arba per NCB (kaip už gamybą atsakingą NCB) kitam NCB. |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | Iš NCB bet kuriam kitam NCB perduoti banknotai arba banknotai, perduoti iš NCB LS į NCB laikomas ESS, arba atvirkščiai. |
| 4.3 | Banknotų gavimas | NCB iš bet kurio kito NCB gauti banknotai arba banknotai, perduoti iš NCB LS į NCB laikomas ESS, arba atvirkščiai. |
| 5.   Duomenų straipsniai būsimiems eurosistemos NCB |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 5.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos | Eurų banknotai, kuriuos būsimas Eurosistemos NCB laiko grynųjų pinigų keitimo tikslu. |
| 5.2 | Pirminis išankstinis pristatymas | Eurų banknotai, kuriuos būsimas Eurosistemos NCB per pirminį išankstinį pristatymą pristatė tinkamoms dalyvaujančioms šalims, atitinkančioms reikalavimus eurų banknotams gauti išankstinio pristatymo tikslu iki grynųjų pinigų keitimo pagal Gaires ECB/2006/9. |
| 5.3 | Antrinis išankstinis pristatymas | Eurų banknotai, kuriuos tinkamos dalyvaujančios šalys per antrinį išankstinį pristatymą pristatė profesionalioms trečiosioms šalims pagal Gaires ECB/2006/9 ir kuriuos šios profesionalios trečiosios šalys laiko savo patalpose iki grynųjų pinigų keitimo. |

Suvestiniai duomenų straipsniai

Suvestiniai duomenys yra visų ataskaitinių laikotarpių bendri duomenys, pradedant nuo pirmo pristatymo iš spaustuvių prieš naujų serijos, varianto ar nominalo įvedimą iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos.

1.1

Sukurti banknotai

Banknotai, kurie buvo: i) pagaminti vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos; ii) pristatyti į NCB LS arba ESS ir laikomi NCB; ir iii) užregistruoti NCB grynųjų pinigų valdymo sistemoje (8). NHTO bankams ir ECI bankams perduoti arba jų laikomi banknotai, įskaitant sunaikintus banknotus (1.2 ir 1.3 duomenų straipsniai), išlieka NCB sukurtų banknotų dalimi.

1.2

Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai

Sukurti banknotai, kurie po autentiškumo patikrinimo ir surūšiavimo pagal tinkamumą buvo sunaikinti banknotų rūšiavimo aparate, turinčiame integruotą naikiklį. Tai atlieka pats NCB arba tai atliekama NCB vardu.

1.3

Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai

Sukurti banknotai, kurie po autentiškumo patikrinimo ir surūšiavimo pagal tinkamumą buvo sunaikinti kitais būdais, o ne banknotų rūšiavimo aparate, turinčiame integruotą naikiklį. Tai atlieka pats NCB arba tai atliekama NCB vardu. Tai, pvz., sugadinti banknotai arba banknotai, kuriuos dėl kokios nors priežasties atmetė banknotų rūšiavimo aparatai. Į šiuos duomenis neįtraukiami jokie nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai (1.2 duomenų straipsnis).

Su banknotų atsargomis susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

Eurosistemos laikomos atsargos

2.1

Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

Nauji banknotai, kurie sudaro dalį ESS ir kuriuos ECB vardu laiko NCB.

2.2

Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

Tinkami banknotai, kurie sudaro dalį ESS ir kuriuos ECB vardu laiko NCB.

2.3

NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

NCB LS priklausantys ir NCB (pagrindinėje buveinėje ir (arba) filialuose) laikomi nauji banknotai. Šis skaičius neapima naujų banknotų, kurie sudaro dalį ESS.

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

NCB LS priklausantys ir NCB (pagrindinėje buveinėje ir (arba) filialuose) laikomi tinkami banknotai. Šis skaičius neapima tinkamų banknotų, kurie sudaro dalį ESS.

2.5

NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos

NCB laikomi netinkami banknotai, kurie dar nebuvo sunaikinti.

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

NCB laikomi banknotai, kurių autentiškumas dar nebuvo patikrintas ir kurie dar nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu. Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą NHTO bankų, ECI bankų arba bet kokių kitų kredito įstaigų ar profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų bei po to grąžinti į NCB, sudaro šio duomenų straipsnio dalį, kol NCB tokių banknotų neapdoroja.

NHTO bankų laikomos atsargos

Šie duomenų straipsniai yra susiję su NHTO schema, kurią savo jurisdikcijoje gali nustatyti NCB. Iš atskirų NHTO bankų gautus duomenis NCB apibendrina ir pateikia kaip bendrus visų NHTO bankų duomenis. Šios atsargos nepriklauso apyvartoje esantiems banknotams.

2.7

NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

Iš NCB perduoti nauji banknotai, kuriuos laiko NHTO bankai.

2.8

NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

NHTO bankų laikomi tinkami banknotai, kurie buvo perduoti iš NCB arba grąžinti iš apyvartos ir kuriuos NHTO bankai, vadovaudamiesi BRF, laiko tinkamais.

2.9

NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

NHTO bankų laikomi banknotai, kuriuos NHTO bankai, vadovaudamiesi BRF, laiko netinkamais.

2.10

NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

NHTO bankų laikomi banknotai, kurių autentiškumas nebuvo patikrintas ir kurie nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą NHTO bankų.

ECI bankų laikomos atsargos

Šie duomenų straipsniai yra susiję su ECI programa. Šios atsargos nepriklauso apyvartoje esantiems banknotams.

2.11

ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

Iš NCB perduoti nauji banknotai, kuriuos laiko ECI bankas.

2.12

ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

ECI banko laikomi tinkami banknotai, kurie buvo perduoti iš NCB arba grąžinti iš apyvartos ir kuriuos ECI bankas, vadovaudamasis BRF, laiko tinkamais.

2.13

ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

ECI banko laikomi banknotai, kuriuos ECI bankas, vadovaudamasis BRF, laiko netinkamais.

2.14

ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

ECI banko laikomi banknotai, kurių autentiškumas nebuvo patikrintas ir kurie nebuvo surūšiuoti pagal tinkamumą ECI banko.

2.15

Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos

ECI bankui (arba grynųjų pinigų pervežimo (angl. cash in transit, CIT) bendrovei, veikiančiai ECI banko vardu) NCB pateikti banknotai, kurie pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui yra vis dar vežami į ECI banko patalpas, ir visi banknotai, kuriuos NCB turi gauti iš ECI banko (arba iš CIT bendrovės, veikiančios ECI banko vardu) ir kurie pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui yra vis dar vežami, t. y., kurie buvo išvežti iš ECI banko patalpų, bet dar nepasiekė NCB.

Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai

2.16

Perduoti paskirtos Eurosistemos strateginės atsargos

NCB laikomi ESS nauji ir tinkami banknotai, kurie yra rezervuoti perdavimams vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. NCB gali perduoti banknotus į vieno ar kelių NCB LS arba ESS arba į savo paties LS. Kol banknotai fiziškai nėra perduoti, jie sudaro dalį NCB laikomų ESS naujų arba tinkamų banknotų (2.1 arba 2.2 duomenų straipsnis)

2.17

Perduoti paskirtos logistinės atsargos

NCB LS nauji ir tinkami banknotai, kurie yra rezervuoti perdavimams vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo. NCB gali perduoti banknotus į vieno ar kelių NCB LS arba ESS arba į NCB laikomas ESS. Kol banknotai fiziškai nėra perduoti, jie sudaro dalį jo LS naujų arba tinkamų banknotų (2.3 arba 2.4 duomenų straipsnis).

2.18

Eurosistemos strateginės atsargos, pažymėtos kaip gautinos

Nauji ir tinkami banknotai, kurie turi būti perduoti į NCB (kaip gaunančio NCB) laikomas ESS; juos turi perduoti vienas ar keli kiti NCB, spaustuvės arba jie turi būti perduoti iš paties NCB LS vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo.

2.19

Logistinės atsargos, pažymėtos kaip gautinos

Nauji ir tinkami banknotai, kurie turi būti perduoti į NCB (kaip gaunančio NCB) LS; juos turi perduoti vienas ar keli kiti NCB, spaustuvės arba jie turi būti perduoti iš NCB laikomų ESS vadovaujantis atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos ir dėl banknotų atsargų valdymo.

Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį.

NCB operacinė veikla

3.1

NCB išleisti banknotai

Trečiųjų šalių iš NCB kasų paimti nauji ir tinkami banknotai, nesvarbu, ar paimti banknotai buvo debetuoti iš kliento sąskaitos, ar ne. Šis duomenų straipsnis neapima perdavimų NHTO bankams (3.2 duomenų straipsnis) ir ECI bankams (3.3 duomenų straipsnis).

3.2

Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams

Nauji ir tinkami banknotai, kuriuos NCB perdavė NHTO bankams.

3.3

Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams

Nauji ir tinkami banknotai, kuriuos NCB perdavė ECI bankams.

3.4

Į NCB grąžinti banknotai

Į NCB iš apyvartos grąžinti banknotai, nesvarbu, ar grąžinti banknotai buvo kredituoti į kliento sąskaitą, ar ne. Šis duomenų straipsnis neapima banknotų, kuriuos NHTO bankai (3.5 duomenų straipsnis) arba ECI bankai (3.6 duomenų straipsnis) perdavė NCB.

3.5

Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB

Banknotai, kuriuos NHTO bankai perdavė NCB.

3.6

Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB

Banknotai, kuriuos ECI bankai perdavė NCB.

3.7

NCB apdoroti banknotai

Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu; tai atliko NCB.

Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.6 duomenų straipsnis) + iš apyvartos grąžintus banknotus (3.4 duomenų straipsnis) + banknotus, iš NHTO bankų perduotus NCB (3.5 duomenų straipsnis) + banknotus, iš ECI bankų perduotus NCB (3.6 duomenų straipsnis) + iš kitų NCB gautus neapdorotus banknotus (4.3 duomenų straipsnio dalis) — kitiems NCB perduotus neapdorotus banknotus (4.2 duomenų straipsnio dalis) — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.6 duomenų straipsnis).

3.8

Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami

Banknotai, kuriuos NCB apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamasis atskiru ECB teisės aktu dėl NCB atliekamo banknotų apdorojimo.

NHTO bankų operacinė veikla

3.9

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai, t. y. visi išėmimai NHTO bankuose.

3.10

NHTO bankams grąžinti banknotai

NHTO bankams iš apyvartos grąžinti banknotai, t. y. visi padėjimai (deponavimai) NHTO bankuose.

3.11

NHTO bankų apdoroti banknotai

Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu vadovaujantis BRF; tai atliko NHTO bankai.

Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.10 duomenų straipsnis) + NHTO bankams grąžintus banknotus (3.10 duomenų straipsnis) — neapdorotus banknotus, iš NHTO bankų perduotus NCB — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.10 duomenų straipsnis).

3.12

Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami

Banknotai, kuriuos NHTO bankai apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamiesi BRF.

ECI bankų operacinė veikla

3.13

ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai

ECI banko į apyvartą išleisti banknotai, t. y. visi išėmimai ECI banke.

3.14

ECI bankams grąžinti banknotai

ECI bankui iš apyvartos grąžinti banknotai, t. y. visi padėjimai (deponavimai) ECI banke.

3.15

ECI bankų apdoroti banknotai

Banknotai, kurių autentiškumas buvo patikrintas ir kurie buvo surūšiuoti pagal tinkamumą banknotų rūšiavimo aparatuose arba rankiniu būdu vadovaujantis BRF; tai atliko ECI bankas.

Šie duomenys apima ankstesnio ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.14 duomenų straipsnis) + ECI bankui grąžintus banknotus (3.14 duomenų straipsnis) — einamojo ataskaitinio laikotarpio neapdorotų banknotų atsargas (2.14 duomenų straipsnis).

3.16

Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami

Banknotai, kuriuos ECI bankas apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamus vadovaudamasis BRF.

Su banknotų judėjimais susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį.

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

Nauji banknotai, kurie buvo pagaminti vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos ir kurie buvo iš spaustuvių pristatyti NCB (kaip už gamybą atsakingam NCB), arba per NCB (kaip už gamybą atsakingą NCB) kitam NCB.

4.2

Banknotų perdavimas

Iš NCB bet kuriam kitam NCB perduoti banknotai arba banknotai, perduoti iš NCB LS į NCB laikomas ESS, arba atvirkščiai.

4.3

Banknotų gavimas

NCB iš bet kurio kito NCB gauti banknotai arba banknotai, perduoti iš NCB LS į NCB laikomas ESS, arba atvirkščiai.

Duomenų straipsniai būsimiems eurosistemos NCB

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

5.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

Eurų banknotai, kuriuos būsimas Eurosistemos NCB laiko grynųjų pinigų keitimo tikslu.

5.2

Pirminis išankstinis pristatymas

Eurų banknotai, kuriuos būsimas Eurosistemos NCB per pirminį išankstinį pristatymą pristatė tinkamoms dalyvaujančioms šalims, atitinkančioms reikalavimus eurų banknotams gauti išankstinio pristatymo tikslu iki grynųjų pinigų keitimo pagal Gaires ECB/2006/9.

5.3

Antrinis išankstinis pristatymas

Eurų banknotai, kuriuos tinkamos dalyvaujančios šalys per antrinį išankstinį pristatymą pristatė profesionalioms trečiosioms šalims pagal Gaires ECB/2006/9 ir kuriuos šios profesionalios trečiosios šalys laiko savo patalpose iki grynųjų pinigų keitimo.

TREČIOJI DALIS

Eurų banknotų judėjimų CIS 2 apskaitos taisyklės

1.   Įžanga

Šioje dalyje nustatytos banknotų pristatymų iš spaustuvių, perdavimų tarp NCB ir perdavimų tarp skirtingų atsargų tipų tame pačiame NCB apskaitos bendrosios taisyklės, siekiant užtikrinti CIS 2 duomenų suderinamumą. Būsimi Eurosistemos NCB taiko šias taisykles mutatis mutandis.

2.   Sandorių tipai

Yra keturi banknotų judėjimų sandorių tipai:

| — | 1 sandorių tipas (tiesioginis pristatymas): naujų banknotų tiesioginis pristatymas iš spaustuvių atsakingam NCB, kuris tuo pat metu yra gaunantis NCB, |
| --- | --- |

—

1 sandorių tipas (tiesioginis pristatymas): naujų banknotų tiesioginis pristatymas iš spaustuvių atsakingam NCB, kuris tuo pat metu yra gaunantis NCB,

| — | 2 sandorių tipas (netiesioginis pristatymas be tarpinio laikymo): naujų banknotų netiesioginis pristatymas iš spaustuvių per atsakingą NCB kitam NCB. Atsakingas NCB pristato banknotus gaunančiam NCB be tarpinio laikymo atsakingame NCB, |
| --- | --- |

—

2 sandorių tipas (netiesioginis pristatymas be tarpinio laikymo): naujų banknotų netiesioginis pristatymas iš spaustuvių per atsakingą NCB kitam NCB. Atsakingas NCB pristato banknotus gaunančiam NCB be tarpinio laikymo atsakingame NCB,

| — | 3 sandorių tipas (netiesioginis pristatymas su tarpiniu laikymu): naujų banknotų netiesioginis pristatymas iš spaustuvių per atsakingą NCB kitam NCB. Iki kol atsakingas NCB perveža banknotus gaunančiam NCB, banknotai bent vieną dieną laikomi atsakingame NCB, |
| --- | --- |

—

3 sandorių tipas (netiesioginis pristatymas su tarpiniu laikymu): naujų banknotų netiesioginis pristatymas iš spaustuvių per atsakingą NCB kitam NCB. Iki kol atsakingas NCB perveža banknotus gaunančiam NCB, banknotai bent vieną dieną laikomi atsakingame NCB,

| — | 4 sandorių tipas (perdavimas): (naujų, tinkamų, neapdorotų arba netinkamų) banknotų atsargų perdavimas tarp: i) dviejų skirtingų NCB (kaip tiekiančio ir gaunančio NCB), keičiant atsargų tipą (LS/ESS) arba jo nekeičiant; arba ii) skirtingų atsargų tipų viename NCB. |
| --- | --- |

—

4 sandorių tipas (perdavimas): (naujų, tinkamų, neapdorotų arba netinkamų) banknotų atsargų perdavimas tarp: i) dviejų skirtingų NCB (kaip tiekiančio ir gaunančio NCB), keičiant atsargų tipą (LS/ESS) arba jo nekeičiant; arba ii) skirtingų atsargų tipų viename NCB.

3.   Su banknotų judėjimais susijusių duomenų suderinimas

Jei reikia, abu banknotų judėjime dalyvaujantys NCB abipusiškai paaiškina teiktinų duomenų kiekius ir paskirstymus.

Siekiant suderinti tiekiančio ir gaunančio NCB apskaitą, tiekiantis ir gaunantis NCB kiekvieną banknotų judėjimą apskaito tik pasibaigus banknotų judėjimui, t. y. kai gaunantis NCB patvirtino banknotų gavimą ir užregistravo juos savo vietinėje grynųjų pinigų valdymo sistemoje. Jei banknotai atvežami paskutinės mėnesio darbo dienos vėlų vakarą ir tą dieną negali būti užregistruoti gaunančio NCB vietinėje grynųjų pinigų valdymo sistemoje, tiekiantis ir gaunantis NCB privalo tarpusavyje susitarti, ar banknotų judėjimą apskaityti einamąjį mėnesį, ar kitą mėnesį.

4.   Banknotų paskyrimas banknotų judėjimams

Taikant CIS 2, žymėjimo (paskyrimo) kontekste laikas yra skaičiuojamas mėnesiais, į kurių skaičių reikia atsižvelgti nustatant banknotų atsargas, kurios yra pažymėtos kaip rezervuotos perdavimui arba pažymėtos kaip laukiamas gavimas. Laukiami pristatymai iš spaustuvių, kaip nurodyta atskirame ECB teisės akte dėl banknotų gamybos, apskaitomi kaip „atsargos, pažymėtos kaip gautinos“, net jei banknotai dar nebuvo pagaminti ir dar gali būti nenumatytų įvykių, dėl kurių būtų uždelstas ar kitaip paveiktas jų pristatymas. Laiko trukmė apibrėžiama atskirame ECB teisės akte dėl banknotų atsargų valdymo.

5.   Apskaitos taisyklės

Toliau pateikiamose lentelėse „+“ reiškia, kad CIS 2 apskaitytas padidėjimas, o „–“ reiškia, kad CIS 2 apskaitytas sumažėjimas.

5.1.   1 sandorių tipo apskaitos taisyklės

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Pristatymas į ESS | Pristatymas į LS |
| --- | --- | --- |
| Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Po pristatymo iš spaustuvių | Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Po pristatymo iš spaustuvių |
| 1.1 | Sukurti banknotai | | + | | + |
| 2.1 | Naujų banknotų ESS | | + | | |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų LS | | | | + |
| 2.18 | ESS, pažymėtos kaip gautinos | + (9) | – | | |
| 2.19 | LS, pažymėtos kaip gautinos | | | + (9) | – |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | | +
  kai „į atsargų tipą“ = ESS | | +
  kai „į atsargų tipą“ = LS |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Pristatymas į ESS

Pristatymas į LS

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Po pristatymo iš spaustuvių

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Po pristatymo iš spaustuvių

1.1

Sukurti banknotai

+

+

2.1

Naujų banknotų ESS

+

2.3

NCB laikomos naujų banknotų LS

+

2.18

ESS, pažymėtos kaip gautinos

+ (9)

–

2.19

LS, pažymėtos kaip gautinos

+ (9)

–

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

+

kai „į atsargų tipą“ = ESS

+

kai „į atsargų tipą“ = LS

5.2.   2 sandorių tipo apskaitos taisyklės

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Pristatymas į ESS | Pristatymas į LS |
| --- | --- | --- |
| Atsakingas NCB | Gaunantis NCB | Atsakingas NCB | Gaunantis NCB |
| Po pristatymo iš spaustuvių/atsakingo NCB gaunančiam NCB | Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Gavus iš atsakingo NCB | Po pristatymo iš spaustuvių/atsakingo NCB gaunančiam NCB | Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Gavus iš atsakingo NCB |
| 1.1 | Sukurti banknotai | | | + | | | + |
| 2.1 | Naujų banknotų ESS | | | + | | | |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų LS | | | | | | + |
| 2.18 | ESS, pažymėtos kaip gautinos | | + (10) | – | | | |
| 2.19 | LS, pažymėtos kaip gautinos | | | | | + (10) | – |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | +
  kai „į atsargų tipą“ = ESS | | | +
  kai „į atsargų tipą“ = LS | | |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | +
  kai:
  „į NCB“ = gaunantis NCB,
  „iš atsargų tipo“ = gamyba,
  „į atsargų tipą“ = ESS,
  kokybė = nauji,
  planavimas = numatyta | | | +
  kai:
  „į NCB“ = gaunantis NCB,
  „iš atsargų tipo“ = gamyba,
  „į atsargų tipą“ = LS,
  kokybė = nauji,
  planavimas = numatyta | | |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | | +
  kai:
  „iš NCB“ = atsakingas NCB,
  „į atsargų tipą“ = ESS,
  kokybė = nauji | | | +
  kai:
  „iš NCB“ = atsakingas NCB,
  „į atsargų tipą“ = LS,
  kokybė = nauji |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Pristatymas į ESS

Pristatymas į LS

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Po pristatymo iš spaustuvių/atsakingo NCB gaunančiam NCB

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Gavus iš atsakingo NCB

Po pristatymo iš spaustuvių/atsakingo NCB gaunančiam NCB

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Gavus iš atsakingo NCB

1.1

Sukurti banknotai

+

+

2.1

Naujų banknotų ESS

+

2.3

NCB laikomos naujų banknotų LS

+

2.18

ESS, pažymėtos kaip gautinos

+ (10)

–

2.19

LS, pažymėtos kaip gautinos

+ (10)

–

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

+

kai „į atsargų tipą“ = ESS

+

kai „į atsargų tipą“ = LS

4.2

Banknotų perdavimas

+

kai:

„į NCB“ = gaunantis NCB,

„iš atsargų tipo“ = gamyba,

„į atsargų tipą“ = ESS,

kokybė = nauji,

planavimas = numatyta

+

kai:

„į NCB“ = gaunantis NCB,

„iš atsargų tipo“ = gamyba,

„į atsargų tipą“ = LS,

kokybė = nauji,

planavimas = numatyta

4.3

Banknotų gavimas

+

kai:

„iš NCB“ = atsakingas NCB,

„į atsargų tipą“ = ESS,

kokybė = nauji

+

kai:

„iš NCB“ = atsakingas NCB,

„į atsargų tipą“ = LS,

kokybė = nauji

| — | Tą mėnesį, kurį produkcija iš spaustuvių pristatoma gaunančiam NCB, pirma, spaustuvių pareigos pristatyti įvykdymas atsakingam NCB yra įrašomas pateikiant duomenis 4.1 duomenų straipsnyje („atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija“). Antra, naujų banknotų perdavimas iš atsakingo NCB gaunančiam NCB yra įrašomas pateikiant duomenis 4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“). |
| --- | --- |

—

Tą mėnesį, kurį produkcija iš spaustuvių pristatoma gaunančiam NCB, pirma, spaustuvių pareigos pristatyti įvykdymas atsakingam NCB yra įrašomas pateikiant duomenis 4.1 duomenų straipsnyje („atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija“). Antra, naujų banknotų perdavimas iš atsakingo NCB gaunančiam NCB yra įrašomas pateikiant duomenis 4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“).

5.3.   3 sandorių tipo apskaitos taisyklės, kai adresatas — ESS atsargų tipas

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Atsakingas NCB | Gaunantis NCB | Atsakingas NCB | Gaunantis NCB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po pristatymo iš spaustuvių atsakingam NCB | Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Po perdavimo gaunančiam NCB | Gavus iš atsakingo NCB |
| 1.1 | Sukurti banknotai | + | | – | + |
| 2.1 | Naujų banknotų ESS | + | | – | + |
| 2.16 | Perduoti paskirtos ESS | + (11) | | – | |
| 2.18 | ESS, pažymėtos kaip gautinos | | + (11) | | – |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | +
  kai „į atsargų tipą“ = ESS | | | |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | | | +
  kai:
  „į NCB“ = gaunantis NCB,
  „iš atsargų tipo“ = gamyba,
  „į atsargų tipą“ = ESS,
  kokybė = nauji,
  planavimas = numatyta | |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | | | +
  kai:
  „iš NCB“ = atsakingas NCB,
  „į atsargų tipą“ = ESS,
  kokybė = nauji |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Po pristatymo iš spaustuvių atsakingam NCB

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Po perdavimo gaunančiam NCB

Gavus iš atsakingo NCB

1.1

Sukurti banknotai

+

–

+

2.1

Naujų banknotų ESS

+

–

+

2.16

Perduoti paskirtos ESS

+ (11)

–

2.18

ESS, pažymėtos kaip gautinos

+ (11)

–

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

+

kai „į atsargų tipą“ = ESS

4.2

Banknotų perdavimas

+

kai:

„į NCB“ = gaunantis NCB,

„iš atsargų tipo“ = gamyba,

„į atsargų tipą“ = ESS,

kokybė = nauji,

planavimas = numatyta

4.3

Banknotų gavimas

+

kai:

„iš NCB“ = atsakingas NCB,

„į atsargų tipą“ = ESS,

kokybė = nauji

| — | CIS 2 apskaitos kontekste tarp 3 sandorių tipo ir 2 sandorių tipo yra tokie skirtumai: i) iš spaustuvių gautus banknotus atsakingas NCB apskaito kaip „sukurtus banknotus“ ir tarpinio laikymo metu prideda prie atsakingo NCB ESS arba LS; ir ii) po pristatymo iš spaustuvių, tarpinio laikymo metu ir per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką jie yra žymimi kaip paskirti perduoti. |
| --- | --- |

—

CIS 2 apskaitos kontekste tarp 3 sandorių tipo ir 2 sandorių tipo yra tokie skirtumai: i) iš spaustuvių gautus banknotus atsakingas NCB apskaito kaip „sukurtus banknotus“ ir tarpinio laikymo metu prideda prie atsakingo NCB ESS arba LS; ir ii) po pristatymo iš spaustuvių, tarpinio laikymo metu ir per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką jie yra žymimi kaip paskirti perduoti.

5.4.   3 sandorių tipo apskaitos taisyklės, kai adresatas — LS atsargų tipas

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Atsakingas NCB | Gaunantis NCB | Atsakingas NCB | Gaunantis NCB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po pristatymo iš spaustuvių atsakingam NCB | Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos | Po perdavimo gaunančiam NCB | Gavus iš atsakingo NCB |
| 1.1 | Sukurti banknotai | + | | – | + |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų LS | + | | – | + |
| 2.17 | Perduoti paskirtos LS | + (12) | | – | |
| 2.19 | LS, pažymėtos kaip gautinos | | + (12) | | – |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | +
  kai „į atsargų tipą“ = LS | | | |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | | | +
  kai:
  „į NCB“ = gaunantis NCB,
  „iš atsargų tipo“ = gamyba,
  „į atsargų tipą“ = LS,
  kokybė = nauji,
  planavimas = numatyta | |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | | | +
  kai:
  „iš NCB“ = atsakingas NCB,
  „į atsargų tipą“ = LS,
  kokybė = nauji |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Atsakingas NCB

Gaunantis NCB

Po pristatymo iš spaustuvių atsakingam NCB

Vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos

Po perdavimo gaunančiam NCB

Gavus iš atsakingo NCB

1.1

Sukurti banknotai

+

–

+

2.3

NCB laikomos naujų banknotų LS

+

–

+

2.17

Perduoti paskirtos LS

+ (12)

–

2.19

LS, pažymėtos kaip gautinos

+ (12)

–

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

+

kai „į atsargų tipą“ = LS

4.2

Banknotų perdavimas

+

kai:

„į NCB“ = gaunantis NCB,

„iš atsargų tipo“ = gamyba,

„į atsargų tipą“ = LS,

kokybė = nauji,

planavimas = numatyta

4.3

Banknotų gavimas

+

kai:

„iš NCB“ = atsakingas NCB,

„į atsargų tipą“ = LS,

kokybė = nauji

| — | CIS 2 apskaitos kontekste tarp 3 sandorių tipo ir 2 sandorių tipo yra tokie skirtumai: i) iš spaustuvių gautus banknotus atsakingas NCB apskaito kaip „sukurtus banknotus“ ir tarpinio laikymo metu prideda prie atsakingo NCB ESS arba LS; ir ii) po pristatymo iš spaustuvių, tarpinio laikymo metu ir per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką jie yra žymimi kaip paskirti perduoti. |
| --- | --- |

—

CIS 2 apskaitos kontekste tarp 3 sandorių tipo ir 2 sandorių tipo yra tokie skirtumai: i) iš spaustuvių gautus banknotus atsakingas NCB apskaito kaip „sukurtus banknotus“ ir tarpinio laikymo metu prideda prie atsakingo NCB ESS arba LS; ir ii) po pristatymo iš spaustuvių, tarpinio laikymo metu ir per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką jie yra žymimi kaip paskirti perduoti.

5.5.   4 sandorių tipo apskaitos taisyklės (nauji ir tinkami banknotai)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Tiekiantis NCB | Gaunantis NCB | Tiekiantis NCB | Gaunantis NCB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po sprendimo perduoti | Po perdavimo gaunančiam NCB | Gavus iš atsakingo NCB |
| 1.1 | Sukurti banknotai | | | – | + |
| 2.1 | Naujų banknotų ESS | | | – | + |
| 2.2 | Tinkamų banknotų ESS | | | arba: – | arba: + |
| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų LS | | | arba: – | arba: + |
| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų LS | | | arba: – | arba: + |
| 2.16 | Perduoti paskirtos ESS | + (13) | | – | |
| 2.17 | Perduoti paskirtos LS | arba: + (13) | | arba: – | |
| 2.18 | ESS, pažymėtos kaip gautinos | | + (13) | | – |
| 2.19 | LS, pažymėtos kaip gautinos | | arba: + (13) | | arba: – |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | | | +
  kai „į NCB“ = gaunantis NCB | |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | | | +
  kai „iš NCB“ = tiekiantis NCB |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Tiekiantis NCB

Gaunantis NCB

Tiekiantis NCB

Gaunantis NCB

Po sprendimo perduoti

Po perdavimo gaunančiam NCB

Gavus iš atsakingo NCB

1.1

Sukurti banknotai

–

+

2.1

Naujų banknotų ESS

–

+

2.2

Tinkamų banknotų ESS

arba: –

arba: +

2.3

NCB laikomos naujų banknotų LS

arba: –

arba: +

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų LS

arba: –

arba: +

2.16

Perduoti paskirtos ESS

+ (13)

–

2.17

Perduoti paskirtos LS

arba: + (13)

arba: –

2.18

ESS, pažymėtos kaip gautinos

+ (13)

–

2.19

LS, pažymėtos kaip gautinos

arba: + (13)

arba: –

4.2

Banknotų perdavimas

+

kai „į NCB“ = gaunantis NCB

4.3

Banknotų gavimas

+

kai „iš NCB“ = tiekiantis NCB

| — | 4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“) ir 4.3 duomenų straipsnyje („banknotų gavimas“) pateikiama informacija apie: i) atsargų tipą — adresatą (ESS/LS); ii) paskirstymą pagal kokybę (nauji/tinkami); ir iii) paskirstymą pagal planavimą (numatyta/ad hoc). |
| --- | --- |

—

4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“) ir 4.3 duomenų straipsnyje („banknotų gavimas“) pateikiama informacija apie: i) atsargų tipą — adresatą (ESS/LS); ii) paskirstymą pagal kokybę (nauji/tinkami); ir iii) paskirstymą pagal planavimą (numatyta/ad hoc).

5.6.   4 sandorių tipo apskaitos taisyklės (neapdoroti ir netinkami banknotai)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Tiekiantis NCB | Gaunantis NCB |
| --- | --- | --- |
| Po perdavimo gaunančiam NCB | Gavus iš atsakingo NCB |
| 1.1 | Sukurti banknotai | – | + |
| 2.5 | NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos | – | + |
| 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos | arba: – | arba: + |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | +
  kai:
  „į NCB“ = gaunantis NCB,
  „iš atsargų tipo“ = LS,
  „į atsargų tipą“ = LS,
  planavimas = ad hoc | |
| 4.3 | Banknotų gavimas | | +
  kai
  „iš NCB“ = tiekiantis NCB,
  „į atsargų tipą“ = LS |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Tiekiantis NCB

Gaunantis NCB

Po perdavimo gaunančiam NCB

Gavus iš atsakingo NCB

1.1

Sukurti banknotai

–

+

2.5

NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos

–

+

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

arba: –

arba: +

4.2

Banknotų perdavimas

+

kai:

„į NCB“ = gaunantis NCB,

„iš atsargų tipo“ = LS,

„į atsargų tipą“ = LS,

planavimas = ad hoc

4.3

Banknotų gavimas

+

kai

„iš NCB“ = tiekiantis NCB,

„į atsargų tipą“ = LS

| — | 4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“) ir 4.3 duomenų straipsnyje („banknotų gavimas“) pateikiama informacija apie tai, ar perduoti banknotai buvo neapdoroti, ar netinkami. |
| --- | --- |

—

4.2 duomenų straipsnyje („banknotų perdavimas“) ir 4.3 duomenų straipsnyje („banknotų gavimas“) pateikiama informacija apie tai, ar perduoti banknotai buvo neapdoroti, ar netinkami.

| — | Neapdorotų arba netinkamų banknotų atsargos nėra žymimos (paskiriamos). |
| --- | --- |

—

Neapdorotų arba netinkamų banknotų atsargos nėra žymimos (paskiriamos).

---

(1)  Duomenys yra paskirstyti pagal kiekvieną ECI banką.

(2)  Pateikiama informacija apie atsargų tipą, iš kurio tiekiančiame NCB buvo paimti perduotieji banknotai, t. y. produkcija (pristatymas iš spaustuvių), Eurosistemos strateginės atsargos (angl. Eurosystem Strategic Stock, ESS) arba logistinės atsargos (angl. logistical stocks, LS).

(3)  Pateikiama informacija apie atsargų tipą, į kurį gaunančiame NCB buvo perduoti banknotai, t. y. ESS arba LS.

(4)  Pateikiama informacija, ar perduoti banknotai buvo nauji, tinkami, neapdoroti arba netinkami banknotai. Jeigu perduoti banknotai priskiriami daugiau nei vienam kokybės tipui, jei kiti paskirstymai yra vienodi, kiekvienam kokybės tipui teikiami duomenys apie atskirą judėjimą.

(5)  Pateikiama informacija apie kalendorinius metus, kuriems atskirame ECB teisės akte dėl banknotų gamybos buvo skirta produkcija. Jeigu pristatyti banknotai yra susiję su skirtingais atskirais ECB teisės aktais dėl banknotų gamybos, kurių kiekvienas yra skirtas skirtingiems kalendoriniams metams, jei kiti paskirstymai yra vienodi, teikiami duomenys apie atskirus pristatymus.

(6)  Pateikiama informacija, ar perdavimas buvo suplanuotas (numatytas) vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų gamybos, ar tai buvo ad hoc perdavimas.

(7)  Subjektai, nurodyti kaip duomenų šaltinis, gali nustatyti mišrių ryšulių arba mišrių paketų, kuriuose yra skirtingų serijų ir (arba) variantų banknotų, paskirstymą pagal seriją ir variantą remdamiesi statistiniais metodais.

(8)  Visi banknotai, kurie buvo sukurti ir vėliau pažymėti kaip pavyzdžiai, iš šio duomenų straipsnio atimami.

(9)  Per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką.

(10)  Per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką.

(11)  Per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką.

(12)  Per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką.

(13)  Per žymėjimui (paskyrimui) nustatytą laiką.

---

II PRIEDAS

Eurų monetų duomenų straipsniai

PIRMOJI DALIS

Duomenų apie eurų monetas teikimo schema

| Duomenų straipsniai | | |
| --- | --- | --- |
| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Bendras monetų skaičius | Bendra monetų nominali vertė | Paskirstymas pagal seriją | Paskirstymas pagal nominalą | Paskirstymas pagal subjektą (1) | Paskirstymas „iš valstybės narės“ | Paskirstymas „valstybei narei“ | Duomenų šaltinis |
| 1. | Apyvartos duomenų straipsniai | | |
| 1.1 | Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija | | | | | | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 1.2 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (skaičius) | | |
| 1.3 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė) | | | |
| 2. | Su monetų atsargomis susiję duomenų straipsniai | |
| 2.1 | Monetų atsargos | | | | | | | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 3. | Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai | |
| 3.1 | Visuomenei išleistos monetos | | | | | | | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 3.2 | Iš visuomenės grąžintos monetos | | | | | | |
| 3.3 | Apdorotos monetos | | | | | | |
| 3.4 | Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos | | | | | | |
| 4. | Su monetų judėjimu susiję duomenų straipsniai | |
| 4.1 | Apyvartinių monetų perdavimas | | | | | | gaunanti valstybė narė | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 4.2 | Apyvartinių monetų gavimas | | | | | | tiekianti valstybė narė | |
| 5. | Duomenų straipsniai nacionalinei bendrajai emisijai apskaičiuoti | |
| 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos | | | | | | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 5.2 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų skaičius | | |
| 5.3 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė | | | |
| 6. | Papildomi duomenų straipsniai | |
| 6.1 | Monetų perteklius (3) | | | | | | Monetas leidžiantys subjektai (2) |
| 6.2 | Monetų trūkumas (3) | | | | | |
| 6.3 | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė | | | | NCB |
| 7. | Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms | |
| 7.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos | | | | | | būsimas Eurosistemos NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys (4) |
| 7.2 | Pirminis išankstinis pristatymas | | | | | | būsimas Eurosistemos NCB |
| 7.3 | Antrinis išankstinis pristatymas | | | | | | tinkamos dalyvaujančios šalys, kurios gavo monetas per pirminį išankstinį pristatymą |

Duomenų straipsniai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Bendras monetų skaičius

Bendra monetų nominali vertė

Paskirstymas pagal seriją

Paskirstymas pagal nominalą

Paskirstymas pagal subjektą (1)

Paskirstymas „iš valstybės narės“

Paskirstymas „valstybei narei“

Duomenų šaltinis

1.

Apyvartos duomenų straipsniai

1.1

Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija

Monetas leidžiantys subjektai (2)

1.2

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (skaičius)

1.3

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė)

2.

Su monetų atsargomis susiję duomenų straipsniai

2.1

Monetų atsargos

Monetas leidžiantys subjektai (2)

3.

Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai

3.1

Visuomenei išleistos monetos

Monetas leidžiantys subjektai (2)

3.2

Iš visuomenės grąžintos monetos

3.3

Apdorotos monetos

3.4

Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos

4.

Su monetų judėjimu susiję duomenų straipsniai

4.1

Apyvartinių monetų perdavimas

gaunanti valstybė narė

Monetas leidžiantys subjektai (2)

4.2

Apyvartinių monetų gavimas

tiekianti valstybė narė

5.

Duomenų straipsniai nacionalinei bendrajai emisijai apskaičiuoti

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

Monetas leidžiantys subjektai (2)

5.2

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų skaičius

5.3

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė

6.

Papildomi duomenų straipsniai

6.1

Monetų perteklius (3)

Monetas leidžiantys subjektai (2)

6.2

Monetų trūkumas (3)

6.3

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė

NCB

7.

Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms

7.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

būsimas Eurosistemos NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys (4)

7.2

Pirminis išankstinis pristatymas

būsimas Eurosistemos NCB

7.3

Antrinis išankstinis pristatymas

tinkamos dalyvaujančios šalys, kurios gavo monetas per pirminį išankstinį pristatymą

ANTROJI DALIS

Eurų monetų duomenų straipsnių specifikacija

1.3, 5.3 ir 6.3 duomenų straipsniams pateikiami skaičiai atitinka vertę ir nurodomi su dviem skaičiais po kablelio, nesvarbu, ar jie teigiami, ar neigiami. Likusiems duomenų straipsniams pateikiami skaičiai atitinka vienetus ir nurodomi sveikais skaičiais, nesvarbu, ar jie teigiami, ar neigiami.

| 1.   Su apyvartoje esančiomis monetomis susiję duomenų straipsniai |
| --- |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 1.1 | Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija | NCB apskaičiuoja nacionalinę grynąją apyvartinių monetų emisiją naudodami šias lygiavertes formules:
  1 formulė Nacionalinė grynoji emisija = visų visuomenei išleistų monetų suvestiniai duomenys (3.1 suvestinis duomenų straipsnis) — visų iš visuomenės grąžintų monetų suvestiniai duomenys (3.2 suvestinis duomenis straipsnis).
  2 formulė Nacionalinė grynoji emisija = sukurtos monetos — visų pristatymų suvestiniai duomenys (4.1 suvestinis duomenų straipsnis) + visų gavimų suvestiniai duomenys (4.2 suvestinis duomenų straipsnis) — sukurtos atsargos — sunaikintos monetos. |
| 1.2 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (kiekis) | Bendras į apyvartą išleistų kolekcinių monetų skaičius, apimantis visus nominalus. NCB apskaičiuoja šį skaičių naudodami mutatis mutandis tas pačias formules, kurios nurodytos 1.1 duomenų straipsniui, išskyrus tai, kad netaikomi visų pristatymų suvestiniai duomenys ir visų gavimų suvestiniai duomenys. |
| 1.3 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė) | Bendra į apyvartą išleistų kolekcinių monetų nominali vertė, apimanti visus nominalus. NCB apskaičiuoja šį skaičių naudodami mutatis mutandis tas pačias formules, kurios nurodytos 1.1 duomenų straipsniui, išskyrus tai, kad netaikomi visų pristatymų suvestiniai duomenys ir visų gavimų suvestiniai duomenys. |
| 2.   Su monetų atsargomis susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 2.1 | Monetų atsargos | NCB ir monetas leidžiančių trečiųjų šalių, jei jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, laikomos apyvartinės monetos, nesvarbu, ar monetos: i) nesukurtos ir nekredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams); ii) sukurtos, bet nekredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams); arba iii) sukurtos ir kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams).
  Monetų kalyklų laikomos monetų atsargos apima tik tas monetas, kurios praėjo galutines kokybės patikras, nesvarbu, koks yra jų supakavimas ir pristatymo statusas.
  Teikiami duomenys ir apie monetų, kurios surūšiuotos kaip netinkamos, bet dar nesunaikintos, atsargas. |
| 3.   Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį. |
| 3.1 | Visuomenei išleistos monetos | Apyvartinės monetos, kurias NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys pristatė ir debetavo (pardavė) visuomenei. |
| 3.2 | Iš visuomenės grąžintos monetos | Apyvartinės monetos, kurias visuomenė deponavo NCB ir monetas leidžiančioms trečiosioms šalims. |
| 3.3 | Apdorotos monetos | Apyvartinės monetos, kurių autentiškumą ir tinkamumą patikrino NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys. |
| 3.4 | Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos | Apyvartinės monetos, kurias NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamas. |
| 4.   Su monetų judėjimais susiję duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį. |
| 4.1 | Apyvartinių monetų perdavimas | Apyvartinės monetos, kurias dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys nominalia verte pristatė kitų dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių monetas leidžiantiems subjektams. |
| 4.2 | Apyvartinių monetų gavimas | Apyvartinės monetos, kurias dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys nominalia verte gavo iš kitų dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių monetas leidžiančių subjektų. |
| 5.   Duomenų straipsniai nacionalinei bendrajai emisijai apskaičiuoti |
| Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. Tose dalyvaujančiose valstybėse narėse, kuriose NCB yra vienintelis monetas leidžiantis subjektas, 5.1 ir 5.3 duomenų straipsniuose nurodytų atsargų nominalių verčių suma yra lygi 6.3 duomenų straipsnyje pateikiamai nominaliai vertei. |
| 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotos ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomos apyvartinės monetos. |
| 5.2 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų kiekis | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotų ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomų kolekcinių monetų bendras skaičius. |
| 5.3 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotų ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomų kolekcinių monetų bendra nominali vertė. |
| 6.   Papildomi duomenų straipsniai |
| Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 6.1 | Monetų perteklius | Apyvartinės monetos, viršijančios tam tikrą didžiausią monetų atsargų lygį nacionaliniu lygiu. Šias monetų atsargas galima pristatyti kitoms dalyvaujančioms (ateityje dalyvausiančioms) valstybėms narėms, jei to prašoma. NCB, jei taikytina — bendradarbiaudamas su teisėtu leidėju, nustato didžiausią monetų atsargų lygį. |
| 6.2 | Monetų trūkumas | Apyvartinių monetų kiekis, nesiekiantis tam tikro mažiausio monetų atsargų lygio nacionaliniu lygiu. NCB, jei taikytina — bendradarbiaudamas su teisėtu leidėju, nustato mažiausią monetų atsargų lygį. |
| 6.3 | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė | NCB apyvartinių ir kolekcinių monetų atsargos, kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams), nesvarbu, ar jos turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą. Tai apima NCB valstybės narės teisėtam leidėjui kredituotas atsargas ir atsargas, gautas iš kitų dalyvaujančių valstybių narių pagal nominalią vertę (gautos monetos kredituojamos tiekiančios valstybės narės teisėtam leidėjui, tačiau tampa gaunančio NCB kredituotų atsargų dalimi).
  Pristatymai ir (arba) gavimai už pagaminimo kainą šiam duomenų straipsniui poveikio nedaro. |
| 7.   Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 7.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos | Eurų apyvartinės monetos, kurias būsimas Eurosistemos NCB ir ateityje dalyvausiančios valstybės narės monetas leidžiančios trečiosios šalys laiko grynųjų pinigų keitimo tikslu. |
| 7.2 | Pirminis išankstinis pristatymas | Eurų apyvartinės monetos, kurias laiko tinkamos dalyvaujančios šalys, atitinkančios reikalavimus eurų apyvartinėms monetoms gauti išankstinio pristatymo tikslu iki grynųjų pinigų keitimo pagal Gaires ECB/2006/9. |
| 7.3 | Antrinis išankstinis pristatymas | Eurų apyvartinės monetos, kurias tinkamos dalyvaujančios šalys per antrinį išankstinį pristatymą pristatė profesionalioms trečiosioms šalims pagal Gaires ECB/2006/9. Teikiant duomenis CIS 2, tai apima ir plačiajai visuomenei skirtuose pradiniuose rinkiniuose esančias eurų monetas. |

Su apyvartoje esančiomis monetomis susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

1.1

Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija

NCB apskaičiuoja nacionalinę grynąją apyvartinių monetų emisiją naudodami šias lygiavertes formules:

1 formulė Nacionalinė grynoji emisija = visų visuomenei išleistų monetų suvestiniai duomenys (3.1 suvestinis duomenų straipsnis) — visų iš visuomenės grąžintų monetų suvestiniai duomenys (3.2 suvestinis duomenis straipsnis).

2 formulė Nacionalinė grynoji emisija = sukurtos monetos — visų pristatymų suvestiniai duomenys (4.1 suvestinis duomenų straipsnis) + visų gavimų suvestiniai duomenys (4.2 suvestinis duomenų straipsnis) — sukurtos atsargos — sunaikintos monetos.

1.2

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (kiekis)

Bendras į apyvartą išleistų kolekcinių monetų skaičius, apimantis visus nominalus. NCB apskaičiuoja šį skaičių naudodami mutatis mutandis tas pačias formules, kurios nurodytos 1.1 duomenų straipsniui, išskyrus tai, kad netaikomi visų pristatymų suvestiniai duomenys ir visų gavimų suvestiniai duomenys.

1.3

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė)

Bendra į apyvartą išleistų kolekcinių monetų nominali vertė, apimanti visus nominalus. NCB apskaičiuoja šį skaičių naudodami mutatis mutandis tas pačias formules, kurios nurodytos 1.1 duomenų straipsniui, išskyrus tai, kad netaikomi visų pristatymų suvestiniai duomenys ir visų gavimų suvestiniai duomenys.

Su monetų atsargomis susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

2.1

Monetų atsargos

NCB ir monetas leidžiančių trečiųjų šalių, jei jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, laikomos apyvartinės monetos, nesvarbu, ar monetos: i) nesukurtos ir nekredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams); ii) sukurtos, bet nekredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams); arba iii) sukurtos ir kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams).

Monetų kalyklų laikomos monetų atsargos apima tik tas monetas, kurios praėjo galutines kokybės patikras, nesvarbu, koks yra jų supakavimas ir pristatymo statusas.

Teikiami duomenys ir apie monetų, kurios surūšiuotos kaip netinkamos, bet dar nesunaikintos, atsargas.

Su operacine veikla susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį.

3.1

Visuomenei išleistos monetos

Apyvartinės monetos, kurias NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys pristatė ir debetavo (pardavė) visuomenei.

3.2

Iš visuomenės grąžintos monetos

Apyvartinės monetos, kurias visuomenė deponavo NCB ir monetas leidžiančioms trečiosioms šalims.

3.3

Apdorotos monetos

Apyvartinės monetos, kurių autentiškumą ir tinkamumą patikrino NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys.

3.4

Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos

Apyvartinės monetos, kurias NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys apdorojo ir surūšiavo kaip netinkamas.

Su monetų judėjimais susiję duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį.

4.1

Apyvartinių monetų perdavimas

Apyvartinės monetos, kurias dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys nominalia verte pristatė kitų dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių monetas leidžiantiems subjektams.

4.2

Apyvartinių monetų gavimas

Apyvartinės monetos, kurias dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės NCB ir monetas leidžiančios trečiosios šalys nominalia verte gavo iš kitų dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių monetas leidžiančių subjektų.

Duomenų straipsniai nacionalinei bendrajai emisijai apskaičiuoti

Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. Tose dalyvaujančiose valstybėse narėse, kuriose NCB yra vienintelis monetas leidžiantis subjektas, 5.1 ir 5.3 duomenų straipsniuose nurodytų atsargų nominalių verčių suma yra lygi 6.3 duomenų straipsnyje pateikiamai nominaliai vertei.

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotos ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomos apyvartinės monetos.

5.2

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų kiekis

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotų ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomų kolekcinių monetų bendras skaičius.

5.3

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) kredituotų ir NCB bei monetas leidžiančių trečiųjų šalių laikomų kolekcinių monetų bendra nominali vertė.

Papildomi duomenų straipsniai

Šie duomenų straipsniai, kaip atsargų duomenys, susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

6.1

Monetų perteklius

Apyvartinės monetos, viršijančios tam tikrą didžiausią monetų atsargų lygį nacionaliniu lygiu. Šias monetų atsargas galima pristatyti kitoms dalyvaujančioms (ateityje dalyvausiančioms) valstybėms narėms, jei to prašoma. NCB, jei taikytina — bendradarbiaudamas su teisėtu leidėju, nustato didžiausią monetų atsargų lygį.

6.2

Monetų trūkumas

Apyvartinių monetų kiekis, nesiekiantis tam tikro mažiausio monetų atsargų lygio nacionaliniu lygiu. NCB, jei taikytina — bendradarbiaudamas su teisėtu leidėju, nustato mažiausią monetų atsargų lygį.

6.3

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė

NCB apyvartinių ir kolekcinių monetų atsargos, kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams), nesvarbu, ar jos turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą. Tai apima NCB valstybės narės teisėtam leidėjui kredituotas atsargas ir atsargas, gautas iš kitų dalyvaujančių valstybių narių pagal nominalią vertę (gautos monetos kredituojamos tiekiančios valstybės narės teisėtam leidėjui, tačiau tampa gaunančio NCB kredituotų atsargų dalimi).

Pristatymai ir (arba) gavimai už pagaminimo kainą šiam duomenų straipsniui poveikio nedaro.

Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

7.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

Eurų apyvartinės monetos, kurias būsimas Eurosistemos NCB ir ateityje dalyvausiančios valstybės narės monetas leidžiančios trečiosios šalys laiko grynųjų pinigų keitimo tikslu.

7.2

Pirminis išankstinis pristatymas

Eurų apyvartinės monetos, kurias laiko tinkamos dalyvaujančios šalys, atitinkančios reikalavimus eurų apyvartinėms monetoms gauti išankstinio pristatymo tikslu iki grynųjų pinigų keitimo pagal Gaires ECB/2006/9.

7.3

Antrinis išankstinis pristatymas

Eurų apyvartinės monetos, kurias tinkamos dalyvaujančios šalys per antrinį išankstinį pristatymą pristatė profesionalioms trečiosioms šalims pagal Gaires ECB/2006/9. Teikiant duomenis CIS 2, tai apima ir plačiajai visuomenei skirtuose pradiniuose rinkiniuose esančias eurų monetas.

TREČIOJI DALIS

Eurų monetų judėjimų tarp dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių CIS 2 apskaitos taisyklės

1.   Įžanga

Šioje dalyje nustatytos monetų judėjimų tarp dalyvaujančių valstybių narių, ypač tarp NCB, apskaitos bendrosios taisyklės, siekiant užtikrinti CIS 2 duomenų apie nacionalinę grynąją ir bendrąją monetų emisijas suderinamumą. Kadangi monetų perdavimuose gali dalyvauti ir NCB/būsimi Eurosistemos NCB, ir monetas leidžiančios trečiosios šalys, į juos kartu toliau nuosekliai daroma nuoroda terminu „valstybės narės“.

Ateityje dalyvausiančios valstybės narės taiko šias taisykles mutatis mutandis.

2.   Monetų judėjimai tarp tiekiančių ir gaunančių valstybių narių

Monetų perdavimuose tarp valstybių narių skiriamas perdavimas nominalia verte ir perdavimas pagaminimo kaina. Abiem atvejais dėl perdavimų tarp tiekiančios valstybės narės ir gaunančios valstybės narės monetas leidžiančių subjektų nacionalinė grynoji emisija nesikeičia.

Toliau pateikiamose šio skyriaus lentelėse „+“ reiškia, kad CIS 2 apskaitytas padidėjimas, o „–“ reiškia, kad CIS 2 apskaitytas sumažėjimas.

2.1.   Apyvartinių monetų perdavimų nominalia verte apskaitos taisyklės

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Tiekianti valstybė narė | Gaunanti valstybė narė |
| --- | --- | --- |
| 2.1 | Monetų atsargos | – | + |
| 4.1 | Apyvartinių monetų perdavimas | + | |
| 4.2 | Apyvartinių monetų gavimas | | + |
| 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos | (–)
  (žr. tolesnę c pastabą) | +
  (žr. tolesnę d pastabą) |
| 6.3 | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė | (–)
  (žr. tolesnę c pastabą) | +
  (žr. tolesnę d pastabą) |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Tiekianti valstybė narė

Gaunanti valstybė narė

2.1

Monetų atsargos

–

+

4.1

Apyvartinių monetų perdavimas

+

4.2

Apyvartinių monetų gavimas

+

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

(–)

(žr. tolesnę c pastabą)

+

(žr. tolesnę d pastabą)

6.3

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė

(–)

(žr. tolesnę c pastabą)

+

(žr. tolesnę d pastabą)

| a) | Tiekiančioje valstybėje narėje „visuomenei išleistos monetos“ (3.1 duomenų straipsnis) ir gaunančioje valstybėje narėje „iš visuomenės grąžintos monetos“ (3.2 duomenų straipsnis) lieka nepakitę. |
| --- | --- |

a)

Tiekiančioje valstybėje narėje „visuomenei išleistos monetos“ (3.1 duomenų straipsnis) ir gaunančioje valstybėje narėje „iš visuomenės grąžintos monetos“ (3.2 duomenų straipsnis) lieka nepakitę.

| b) | Sąskaitos, susijusios su tiekiančios valstybės narės ir gaunančios valstybės narės grynųjų pinigų valdymo sistemose „sukurtomis“ monetomis, lieka nepakitusios (kur taikytina). |
| --- | --- |

b)

Sąskaitos, susijusios su tiekiančios valstybės narės ir gaunančios valstybės narės grynųjų pinigų valdymo sistemose „sukurtomis“ monetomis, lieka nepakitusios (kur taikytina).

| c) | Tiekiančioje valstybėje narėje „monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos“ (5.1 duomenų straipsnis) sumažėja, jei pristatytos monetos anksčiau buvo kredituotos teisėtam leidėjui tiekiančioje valstybėje narėje, arba lieka nepakitusios, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos, bet nekredituotos teisėtam leidėjui. |
| --- | --- |

c)

Tiekiančioje valstybėje narėje „monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos“ (5.1 duomenų straipsnis) sumažėja, jei pristatytos monetos anksčiau buvo kredituotos teisėtam leidėjui tiekiančioje valstybėje narėje, arba lieka nepakitusios, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos, bet nekredituotos teisėtam leidėjui.

| d) | Gaunančioje valstybėje narėje „monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos“ (5.1 duomenų straipsnis) padidėja, kadangi gautos monetos yra kredituotos monetos (t. y. kredituotos tiekiančios valstybės narės teisėtam leidėjui). |
| --- | --- |

d)

Gaunančioje valstybėje narėje „monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos“ (5.1 duomenų straipsnis) padidėja, kadangi gautos monetos yra kredituotos monetos (t. y. kredituotos tiekiančios valstybės narės teisėtam leidėjui).

| e) | Pirmiau nurodyta apskaita taip paveikia nacionalinę bendrąją emisiją:






  — | Tiekiančios valstybės narės: nepakinta, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos ir kredituotos teisėtam leidėjui, arba padidėja, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos, bet nekredituotos teisėtam leidėjui. |
| --- | --- | --- |

e)

Pirmiau nurodyta apskaita taip paveikia nacionalinę bendrąją emisiją:

—

Tiekiančios valstybės narės: nepakinta, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos ir kredituotos teisėtam leidėjui, arba padidėja, jei pristatytos monetos anksčiau buvo sukurtos, bet nekredituotos teisėtam leidėjui.

| — | Gaunančios valstybės narės: nepakinta. |
| --- | --- |

—

Gaunančios valstybės narės: nepakinta.

2.2.   Apyvartinių monetų judėjimų pagaminimo kaina apskaitos taisyklės

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Tiekianti valstybė narė | Gaunanti valstybė narė |
| --- | --- | --- |
| 2.1 | Monetų atsargos | – | + |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Tiekianti valstybė narė

Gaunanti valstybė narė

2.1

Monetų atsargos

–

+

| a) | Eilutėse „apyvartinių monetų perdavimas ir gavimas“ nedaromi jokie įrašai. |
| --- | --- |

a)

Eilutėse „apyvartinių monetų perdavimas ir gavimas“ nedaromi jokie įrašai.

| b) | Judėjimai pagaminimo kaina nedaro poveikio tiekiančios ir gaunančios valstybės narės nacionalinei bendrajai emisijai. |
| --- | --- |

b)

Judėjimai pagaminimo kaina nedaro poveikio tiekiančios ir gaunančios valstybės narės nacionalinei bendrajai emisijai.

2.3.   Su monetų judėjimais susijusių duomenų suderinimas

Mutatis mutandis taikomas I priedo 3 dalies 3 skyrius dėl su banknotų judėjimais susijusių duomenų suderinimo.

---

(1)  Duomenys yra paskirstyti pagal atitinkamus monetas leidžiančius subjektus, t. y., NCB, monetų kalykla, iždas, paskirta viešoji agentūra ir (arba) paskirta privati agentūra.

(2)  Monetas leidžiantys subjektai yra NCB, monetų kalyklos, iždas, paskirtos viešosios agentūros ir (arba) paskirtos privačios agentūros.

(3)  Duomenys teikiami savanoriškai.

(4)  Monetas leidžiančios trečiosios šalys yra monetų kalyklos, iždas, paskirtos viešosios agentūros ir paskirtos privačios agentūros.

---

III PRIEDAS

Duomenys apie grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF

Visiems duomenų straipsniams pateikiami skaičiai turi būti teigiami sveikieji skaičiai.

| 1.   Duomenų straipsniai apie su NCB susijusią grynųjų pinigų infrastruktūrą |
| --- |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 1.1 | NCB filialų skaičius | Visi NCB filialai, teikiantys kredito įstaigoms ir kitiems profesionaliems klientams grynųjų pinigų paslaugas. |
| 1.2 | Saugyklos talpa | Visa NCB saugios banknotų saugyklos talpa milijonais banknotų, apskaičiuota 20 EUR nominalo pagrindu. |
| 1.3 | Rūšiavimo pajėgumai | Visi veikiančių NCB banknotų rūšiavimo aparatų banknotų rūšiavimo pajėgumai (t. y. visas didžiausias teorinis pralaidumas) tūkstančiais banknotų per valandą, apskaičiuoti 20 EUR nominalo pagrindu. |
| 1.4 | Pervežimo pajėgumai | Visi naudojamų NCB šarvuotųjų sunkvežimių pervežimo pajėgumai (t. y. didžiausi pakrovimo pajėgumai) tūkstančiais banknotų, apskaičiuoti 20 EUR nominalo pagrindu. |
| 2.   Duomenų straipsniai apie bendrąją grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF |
| Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga. |
| 2.1 | Kredito įstaigų filialų skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti kredito įstaigos filialai, teikiantys mažmenines arba didmenines grynųjų pinigų paslaugas. |
| 2.2 | Kredito įstaigų nutolusių filialų skaičius | Visi kredito įstaigų filialai, kurie pagal BRF (1) laikytini „nutolusiais filialais“. |
| 2.3 | CIT bendrovių skaičius | Visos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos grynųjų pinigų pervežimo (angl. cash in transit, CIT) bendrovės, kurios perveža grynuosius pinigus (2)
   (3). |
| 2.4 | NCB nepriklausančių grynųjų pinigų centrų skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti grynųjų pinigų centrai, kurie priklauso kredito įstaigoms, CIT bendrovėms ir kitiems profesionaliems grynųjų pinigų tvarkytojams (2)
   (3). |
| 2.5 | Kredito įstaigų eksploatuojamų bankomatų skaičius | Visi bankomatai, už kurių eksploatavimą atsako dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos kredito įstaigos, nesvarbu, kas tokius bankomatus užpildo. |
| 2.6 | Kitų bankomatų skaičius | Visi bankomatai, kuriuos eksploatuoja dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti subjektai, išskyrus kredito įstaigas (pvz., „mažmenininkų bankomatai“ (angl. retail ATMs) arba „patogiose vietose esantys bankomatai“ (angl. convenience ATMs)) (2). |
| 2.7 | Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo-išdavimo automatų (angl. cash recycling machines, CRM) skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys kredito įstaigų eksploatuojami klientų valdomi CRM (1). |
| 2.8 | Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo automatų skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys kredito įstaigų eksploatuojami klientų valdomi grynųjų pinigų priėmimo automatai (1). |
| 2.9 | Kredito įstaigų eksploatuojamų banknotų tvarkymo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys banknotų tvarkymo aparatai, skirti profesionaliems naudotojams, kuriuos kredito įstaigos naudoja pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą tikslais (1). |
| 2.10 | Kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamų administracinių banknotų rūšiavimo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius | Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys banknotų rūšiavimo aparatai, skirti profesionaliems naudotojams, kuriuos toje valstybėje narėje įsteigti kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai, kuriems taikoma BRF, naudoja pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą tikslais |
| 3.   BRF operaciniai duomenų straipsniai (4) |
| Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį ir duomenys juose pateikiami vienetais, paskirstytais pagal nominalą. |
| 3.1 | Banknotų, kuriuos kredito įstaigos pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius | Banknotai, kuriuos kredito įstaigos gavo iš klientų ir kurie vadovaujantis BRF buvo apdoroti administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose ir išduoti klientams arba dar laikomi siekiant išduoti juos klientams. |
| 3.2 | Banknotų, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius | Banknotai, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai gavo iš kredito įstaigų, kuriuos vadovaudamiesi BRF kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai apdorojo administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose ir kurie buvo pateikti kredito įstaigoms arba dar laikomi siekiant pateikti juos kredito įstaigoms. |
| 3.3 | Banknotų, apdorotų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius | Banknotai, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams. |
| 3.4 | Banknotų, apdorotų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius | Banknotai, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams. |
| 3.5 | Banknotų, kurie kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius | Banknotai, kurie dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams, buvo surūšiuoti kaip netinkami. |
| 3.6 | Banknotų, kurie kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius | Banknotai, kurie dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams, buvo surūšiuoti kaip netinkami. |

Duomenų straipsniai apie su NCB susijusią grynųjų pinigų infrastruktūrą

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

1.1

NCB filialų skaičius

Visi NCB filialai, teikiantys kredito įstaigoms ir kitiems profesionaliems klientams grynųjų pinigų paslaugas.

1.2

Saugyklos talpa

Visa NCB saugios banknotų saugyklos talpa milijonais banknotų, apskaičiuota 20 EUR nominalo pagrindu.

1.3

Rūšiavimo pajėgumai

Visi veikiančių NCB banknotų rūšiavimo aparatų banknotų rūšiavimo pajėgumai (t. y. visas didžiausias teorinis pralaidumas) tūkstančiais banknotų per valandą, apskaičiuoti 20 EUR nominalo pagrindu.

1.4

Pervežimo pajėgumai

Visi naudojamų NCB šarvuotųjų sunkvežimių pervežimo pajėgumai (t. y. didžiausi pakrovimo pajėgumai) tūkstančiais banknotų, apskaičiuoti 20 EUR nominalo pagrindu.

Duomenų straipsniai apie bendrąją grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF

Šie duomenų straipsniai susiję su ataskaitinio laikotarpio pabaiga.

2.1

Kredito įstaigų filialų skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti kredito įstaigos filialai, teikiantys mažmenines arba didmenines grynųjų pinigų paslaugas.

2.2

Kredito įstaigų nutolusių filialų skaičius

Visi kredito įstaigų filialai, kurie pagal BRF (1) laikytini „nutolusiais filialais“.

2.3

CIT bendrovių skaičius

Visos dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos grynųjų pinigų pervežimo (angl. cash in transit, CIT) bendrovės, kurios perveža grynuosius pinigus (2)
   (3).

2.4

NCB nepriklausančių grynųjų pinigų centrų skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti grynųjų pinigų centrai, kurie priklauso kredito įstaigoms, CIT bendrovėms ir kitiems profesionaliems grynųjų pinigų tvarkytojams (2)
   (3).

2.5

Kredito įstaigų eksploatuojamų bankomatų skaičius

Visi bankomatai, už kurių eksploatavimą atsako dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos kredito įstaigos, nesvarbu, kas tokius bankomatus užpildo.

2.6

Kitų bankomatų skaičius

Visi bankomatai, kuriuos eksploatuoja dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigti subjektai, išskyrus kredito įstaigas (pvz., „mažmenininkų bankomatai“ (angl. retail ATMs) arba „patogiose vietose esantys bankomatai“ (angl. convenience ATMs)) (2).

2.7

Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo-išdavimo automatų (angl. cash recycling machines, CRM) skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys kredito įstaigų eksploatuojami klientų valdomi CRM (1).

2.8

Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo automatų skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys kredito įstaigų eksploatuojami klientų valdomi grynųjų pinigų priėmimo automatai (1).

2.9

Kredito įstaigų eksploatuojamų banknotų tvarkymo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys banknotų tvarkymo aparatai, skirti profesionaliems naudotojams, kuriuos kredito įstaigos naudoja pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą tikslais (1).

2.10

Kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamų administracinių banknotų rūšiavimo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius

Visi dalyvaujančioje valstybėje narėje esantys banknotų rūšiavimo aparatai, skirti profesionaliems naudotojams, kuriuos toje valstybėje narėje įsteigti kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai, kuriems taikoma BRF, naudoja pakartotinio banknotų išleidimo į apyvartą tikslais

BRF operaciniai duomenų straipsniai (4)

Šie duomenų straipsniai, kaip srautų duomenys, apima visą ataskaitinį laikotarpį ir duomenys juose pateikiami vienetais, paskirstytais pagal nominalą.

3.1

Banknotų, kuriuos kredito įstaigos pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius

Banknotai, kuriuos kredito įstaigos gavo iš klientų ir kurie vadovaujantis BRF buvo apdoroti administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose ir išduoti klientams arba dar laikomi siekiant išduoti juos klientams.

3.2

Banknotų, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius

Banknotai, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai gavo iš kredito įstaigų, kuriuos vadovaudamiesi BRF kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai apdorojo administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose ir kurie buvo pateikti kredito įstaigoms arba dar laikomi siekiant pateikti juos kredito įstaigoms.

3.3

Banknotų, apdorotų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius

Banknotai, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams.

3.4

Banknotų, apdorotų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius

Banknotai, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams.

3.5

Banknotų, kurie kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius

Banknotai, kurie dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams, buvo surūšiuoti kaip netinkami.

3.6

Banknotų, kurie kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius

Banknotai, kurie dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skirtuose profesionaliems naudotojams, buvo surūšiuoti kaip netinkami.

---

(1)  Visos kredito įstaigos, kurioms taikoma BRF ir kurios yra įsteigtos dalyvaujančioje valstybėje narėje.

(2)  Duomenų pateikimas priklauso nuo jų buvimo dalyvaujančioje valstybėje narėje. NCB informuoja ECB apie jų teikiamų duomenų apimtį.

(3)  NCB teikia duomenis bent apie kredito įstaigas ir (arba) CIT bendroves, kurioms taikoma BRF. NCB informuoja ECB apie jų teikiamų duomenų apimtį.

(4)  Nutolusiuose bankų filialuose pakartotinai į apyvartą išleisti banknotai neįskaičiuojami.

---

IV PRIEDAS

ECB palaikomi CIS 2 atskaitiniai duomenys ir sistemos parametrai

ECB įveda atskaitinius duomenis ir sistemos parametrus bei jų galiojimo laikotarpius. Šią informaciją mato visi NCB ir būsimo Eurosistemos NCB vartotojai. Su eurų monetomis susijusius atskaitinius duomenis ir sistemos parametrus taip pat mato visi tinkamos trečiosios šalies vartotojai.

| 1.   Atskaitiniai duomenys |
| --- |
| 1.1 | Patvirtinta monetų emisija | Apyvartinių eurų monetų ir kolekcinių eurų monetų, kurias dalyvaujančiai (ateityje dalyvausiančiai) valstybei narei leidžiama išleisti per konkrečius kalendorinius metus vadovaujantis taikomu monetų emisijos sprendimu (1), patvirtintos apimtys pagal vertę. |
| 1.2 | Banknotų logistinių atsargų kontroliniai dydžiai | LS kiekiai pagal kiekvieną nominalą ir NCB, kurie naudojami kaip atskaitos taškas metiniam gamybos planavimui vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų atsargų valdymo. Be to, kiekvienam nominalui ir NCB įvedama ir palaikoma su šiais kiekiais susijusi operatyvinė atsarga. |
| 1.3 | Kapitalo rakto dalys | NCB dalys ECB kapitalo rakte, apskaičiuotos vadovaujantis Sprendimu ECB/2006/21 (2) ir išreikštos procentais. |
| 2.   Sistemos parametrai |
| 2.1 | NCB atributai | Informacija apie: i) NHTO schemų buvimą dalyvaujančiose valstybėse narėse; ii) dalyvaujančiose valstybėse narėse veikiančius skirtingus monetas leidžiančius subjektus; iii) NCB ir būsimų Eurosistemos NCB statusą CIS 2 duomenų teikimo ECB apimties atžvilgiu; iv) tai, ar NCB gauna automatinius pranešimus apie duomenų įvykį; ir v) tai, ar NCB gauna reguliarų automatinį visų NCB ir būsimų Eurosistemos NCB CIS 2 duomenų perdavimą. |
| 2.2 | ECI banko-NCB santykiai | Atskirų ECI bankų pavadinimai ir nuoroda į už tokius ECI bankus atsakingą ir jiems eurų banknotus tiekiantį NCB. |
| 2.3 | Serijos/varianto/nominalo statusas | Informacija apie tai, ar atskiri banknotų ir monetų serijos nominalai ir banknotų variantai dar netapo teisėta mokėjimo priemone (statusas — dar ne teisėta mokėjimo priemonė), yra teisėta mokėjimo priemonė arba nebėra teisėta mokėjimo priemonė (statusas — nebe teisėta mokėjimo priemonė). |
| 2.4 | Duomenų straipsnio atributai | Visiems I–III prieduose nustatytiems duomenų straipsniams tai informacija apie: i) tai, kokie yra paskirstymo lygiai; ii) tai, ar duomenų straipsnis yra 1 kategorijos; 2 kategorijos ar įvykiu pagrįstas duomenų straipsnis; ir iii) tai, ar duomenų straipsnį pateikia NCB ir (arba) būsimas Eurosistemos NCB. |
| 2.5 | Patikimumo nuokrypio lygiai | Nuokrypio lygių, taikomų atskiroms VI priede nurodytoms teisingumo patikroms, apibūdinimas. |

Atskaitiniai duomenys

1.1

Patvirtinta monetų emisija

Apyvartinių eurų monetų ir kolekcinių eurų monetų, kurias dalyvaujančiai (ateityje dalyvausiančiai) valstybei narei leidžiama išleisti per konkrečius kalendorinius metus vadovaujantis taikomu monetų emisijos sprendimu (1), patvirtintos apimtys pagal vertę.

1.2

Banknotų logistinių atsargų kontroliniai dydžiai

LS kiekiai pagal kiekvieną nominalą ir NCB, kurie naudojami kaip atskaitos taškas metiniam gamybos planavimui vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl banknotų atsargų valdymo. Be to, kiekvienam nominalui ir NCB įvedama ir palaikoma su šiais kiekiais susijusi operatyvinė atsarga.

1.3

Kapitalo rakto dalys

NCB dalys ECB kapitalo rakte, apskaičiuotos vadovaujantis Sprendimu ECB/2006/21 (2) ir išreikštos procentais.

Sistemos parametrai

2.1

NCB atributai

Informacija apie: i) NHTO schemų buvimą dalyvaujančiose valstybėse narėse; ii) dalyvaujančiose valstybėse narėse veikiančius skirtingus monetas leidžiančius subjektus; iii) NCB ir būsimų Eurosistemos NCB statusą CIS 2 duomenų teikimo ECB apimties atžvilgiu; iv) tai, ar NCB gauna automatinius pranešimus apie duomenų įvykį; ir v) tai, ar NCB gauna reguliarų automatinį visų NCB ir būsimų Eurosistemos NCB CIS 2 duomenų perdavimą.

2.2

ECI banko-NCB santykiai

Atskirų ECI bankų pavadinimai ir nuoroda į už tokius ECI bankus atsakingą ir jiems eurų banknotus tiekiantį NCB.

2.3

Serijos/varianto/nominalo statusas

Informacija apie tai, ar atskiri banknotų ir monetų serijos nominalai ir banknotų variantai dar netapo teisėta mokėjimo priemone (statusas — dar ne teisėta mokėjimo priemonė), yra teisėta mokėjimo priemonė arba nebėra teisėta mokėjimo priemonė (statusas — nebe teisėta mokėjimo priemonė).

2.4

Duomenų straipsnio atributai

Visiems I–III prieduose nustatytiems duomenų straipsniams tai informacija apie: i) tai, kokie yra paskirstymo lygiai; ii) tai, ar duomenų straipsnis yra 1 kategorijos; 2 kategorijos ar įvykiu pagrįstas duomenų straipsnis; ir iii) tai, ar duomenų straipsnį pateikia NCB ir (arba) būsimas Eurosistemos NCB.

2.5

Patikimumo nuokrypio lygiai

Nuokrypio lygių, taikomų atskiroms VI priede nurodytoms teisingumo patikroms, apibūdinimas.

---

(1)  Taikomas monetų emisijos sprendimas — tai metinis (-iai) ECB sprendimas (-ai) dėl monetų emisijos apimties konkrečiais metais patvirtinimo, kurių vėliausias — 2007 m. lapkričio 23 d. Sprendimas ECB/2007/16 dėl monetų emisijos apimties 2008 metais patvirtinimo, OL L 317, 2007 12 5, p. 81.

(2)  2006 m. gruodžio 15 d. Sprendimas ECB/2006/21 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte, OL L 24, 2007 1 31, p. 1.

---

V PRIEDAS

NCB ir būsimų eurosistemos NCB atsiųstų duomenų išsamumo patikros

1.   Įžanga

CIS 2 yra tikrinamas NCB ir būsimų Eurosistemos NCB atsiųstų duomenų išsamumas. Dėl skirtingo duomenų straipsnių pobūdžio skiriami, viena vertus, 1 kategorijos ir 2 kategorijos duomenų straipsniai, kuriems turi būti pateikiami kiekvieno ataskaitinio laikotarpio duomenys, ir, kita vertus, įvykiu pagrįsti duomenų straipsniai, kurie turi būti pateikiami tik tuomet, jei per ataskaitinį laikotarpį įvyksta atitinkamas įvykis.

CIS 2 tikrina, ar visi 1 kategorijos ir 2 kategorijos duomenų straipsniai yra pateikti NCB atsiųstame ataskaitinio laikotarpio pirmajame duomenų pranešime, atsižvelgdama į IV priedo lentelės 2 skirsnyje aprašytus su NCB atributais ir ECI-NCB santykiais susijusius sistemos parametrus. Jei trūksta bent vieno 1 kategorijos duomenų straipsnio arba bent vienas 1 kategorijos duomenų straipsnis yra neišsamus, CIS 2 atmeta šį pirmąjį duomenų pranešimą ir NCB turi dar kartą atsiųsti duomenų pranešimą. Jei NCB pirmojo duomenų pranešimo 1 kategorijos duomenų straipsniai yra išsamūs, bet trūksta bent vieno 2 kategorijos duomenų straipsnio arba bent vienas 2 kategorijos duomenų straipsnis yra neišsamus, CIS 2 priima pirmąjį duomenų pranešimą ir saugo jį centrinėje duomenų bazėje, tačiau žiniatinklio tiesioginėje programoje prie kiekvieno tokio atitinkamo duomenų straipsnio rodomas įspėjimas. Šį įspėjimą mato visi ECB, NCB ir būsimo Eurosistemos NCB vartotojai, o monetų atveju — taip pat ir visų tinkamų trečiųjų šalių vartotojai. Įspėjimai matomi tol, kol atitinkamas NCB neatsiunčia vieno ar daugiau patikslintų duomenų pranešimų, kurie papildo duomenis, kurių trūksta pirmajame duomenų pranešime. Įvykiu pagrįstų duomenų straipsnių išsamumo CIS 2 netikrina.

2.   Eurų banknotų duomenų išsamumo patikros

| Duomenų straipsnio (-ių) numeris ir pavadinimas | Paskirstymas pagal seriją/variantą ir paskirstymas pagal nominalą | Paskirstymas pagal ECI banką | Duomenų straipsnio tipas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1–1.3 | Suvestiniai duomenų straipsniai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 2.1–2.6 | Eurosistemos laikomos atsargos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 2.7–2.10 | NHTO bankų laikomos atsargos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 2.11–2.15 | ECI bankų laikomos atsargos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 2.16–2.19 | Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai | visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 3.1 | NCB išleisti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.2 | Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.3 | Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | įvykiu pagrįsti |
| 3.4 | Į NCB grąžinti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.5 | Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.6 | Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | įvykiu pagrįsti |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.7 | NCB apdoroti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.8 | Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.9 | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.10 | NHTO bankams grąžinti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.11 | NHTO bankų apdoroti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.12 | Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| 3.13 | ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | 1 kategorija |
| 3.14 | ECI bankams grąžinti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | įvykiu pagrįsti |
| 3.15 | ECI bankų apdoroti banknotai | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | 2 kategorija |
| 3.16 | Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB | 2 kategorija |
| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija | visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 4.2 | Banknotų perdavimas | visi teisėtos mokėjimo priemonės, dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 4.3 | Banknotų gavimas | visi teisėtos mokėjimo priemonės, dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 5.1–5.3 | Duomenų straipsniai būsimiems Eurosistemos NCB | visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |

Duomenų straipsnio (-ių) numeris ir pavadinimas

Paskirstymas pagal seriją/variantą ir paskirstymas pagal nominalą

Paskirstymas pagal ECI banką

Duomenų straipsnio tipas

1.1–1.3

Suvestiniai duomenų straipsniai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

2.1–2.6

Eurosistemos laikomos atsargos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

2.7–2.10

NHTO bankų laikomos atsargos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

2.11–2.15

ECI bankų laikomos atsargos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

2.16–2.19

Kryžminio patikrinimo duomenų straipsniai

visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

3.1

NCB išleisti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.2

Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.3

Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

įvykiu pagrįsti

3.4

Į NCB grąžinti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.5

Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.6

Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

įvykiu pagrįsti

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.7

NCB apdoroti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.8

Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.9

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.10

NHTO bankams grąžinti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.11

NHTO bankų apdoroti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.12

Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

3.13

ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

1 kategorija

3.14

ECI bankams grąžinti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

įvykiu pagrįsti

3.15

ECI bankų apdoroti banknotai

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

2 kategorija

3.16

Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visi ECI bankai, už kuriuos atsako NCB

2 kategorija

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

4.2

Banknotų perdavimas

visi teisėtos mokėjimo priemonės, dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

4.3

Banknotų gavimas

visi teisėtos mokėjimo priemonės, dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

5.1–5.3

Duomenų straipsniai būsimiems Eurosistemos NCB

visi teisėtos mokėjimo priemonės ir dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

3.   Eurų monetų duomenų išsamumo patikros

| Duomenų straipsnio (-ų) numeris ir pavadinimas | Paskirstymas pagal seriją ir paskirstymas pagal nominalą | Paskirstymas pagal subjektą | Duomenų straipsnio tipas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1 | Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 1.2 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (kiekis) | - | - | 2 kategorija |
| 1.3 | Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė) | - | - | 2 kategorija |
| 2.1 | Monetų atsargos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų atsargų duomenis | 1 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.1 | Visuomenei išleistos monetos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis | 1 kategorija |
| 3.2 | Iš visuomenės grąžintos monetos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis | 1 kategorija |
| visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | įvykiu pagrįsti |
| 3.3 | Apdorotos monetos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis | 2 kategorija |
| 3.4 | Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis | 2 kategorija |
| 4.1 | Apyvartinių monetų perdavimas | visi teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 4.2 | Apyvartinių monetų gavimas | visi teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | 2 kategorija |
| visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 5.2 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų kiekis | - | - | 2 kategorija |
| 5.3 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė | - | - | 2 kategorija |
| 6.1 | Monetų perteklius | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 6.2 | Monetų trūkumas | visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |
| 6.3 | Teisėtam (-iems) išleidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė | - | - | 1 kategorija |
| 7.1–7.3 | Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms | visi teisėtos mokėjimo priemonės arba dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai | - | įvykiu pagrįsti |

Duomenų straipsnio (-ų) numeris ir pavadinimas

Paskirstymas pagal seriją ir paskirstymas pagal nominalą

Paskirstymas pagal subjektą

Duomenų straipsnio tipas

1.1

Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

1.2

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (kiekis)

-

-

2 kategorija

1.3

Nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė)

-

-

2 kategorija

2.1

Monetų atsargos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų atsargų duomenis

1 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.1

Visuomenei išleistos monetos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis

1 kategorija

3.2

Iš visuomenės grąžintos monetos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis

1 kategorija

visi nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

įvykiu pagrįsti

3.3

Apdorotos monetos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis

2 kategorija

3.4

Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

visos monetas leidžiančios trečiosios šalys, iš kurių NCB renka monetų srautų duomenis

2 kategorija

4.1

Apyvartinių monetų perdavimas

visi teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

4.2

Apyvartinių monetų gavimas

visi teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

2 kategorija

visi dar ne teisėtos mokėjimo priemonės arba nebe teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

5.2

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų kiekis

-

-

2 kategorija

5.3

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė

-

-

2 kategorija

6.1

Monetų perteklius

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

6.2

Monetų trūkumas

visi teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

6.3

Teisėtam (-iems) išleidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė

-

-

1 kategorija

7.1–7.3

Duomenų straipsniai ateityje dalyvausiančioms valstybėms narėms

visi teisėtos mokėjimo priemonės arba dar ne teisėtos mokėjimo priemonės deriniai

-

įvykiu pagrįsti

4.   Grynųjų pinigų infrastruktūros duomenų ir BRF duomenų išsamumo patikros

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Paskirstymas pagal nominalą | Duomenų straipsnio tipas |
| --- | --- | --- |
| Duomenų straipsniai apie su NCB susijusią grynųjų pinigų infrastruktūrą |
| 1.1 | NCB filialų skaičius | - | 2 kategorija |
| 1.2 | Saugyklos talpa | - | 2 kategorija |
| 1.3 | Rūšiavimo pajėgumai | - | 2 kategorija |
| 1.4 | Pervežimo pajėgumai | - | 2 kategorija |
| Duomenų straipsniai apie bendrąją grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF |
| 2.1 | Kredito įstaigų filialų skaičius | - | 2 kategorija |
| 2.2 | Kredito įstaigų nutolusių filialų skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.3 | CIT bendrovių skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.4 | NCB nepriklausančių grynųjų pinigų centrų skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.5 | Kredito įstaigų eksploatuojamų bankomatų skaičius | - | 2 kategorija |
| 2.6 | Kitų bankomatų skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.7 | Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo-išdavimo automatų (angl. cash recycling machines, CRM) skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.8 | Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo automatų skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.9 | Kredito įstaigų eksploatuojamų banknotų tvarkymo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| 2.10 | Kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamų banknotų rūšiavimo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius | - | įvykiu pagrįsti |
| BRF operaciniai duomenų straipsniai |
| 3.1 | Banknotų, kuriuos kredito įstaigos pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |
| 3.2 | Banknotų, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |
| 3.3 | Banknotų, apdorotų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |
| 3.4 | Banknotų, apdorotų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |
| 3.5 | Banknotų, kurie kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |
| 3.6 | Banknotų, kurie kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius | visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį | įvykiu pagrįsti |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Paskirstymas pagal nominalą

Duomenų straipsnio tipas

Duomenų straipsniai apie su NCB susijusią grynųjų pinigų infrastruktūrą

1.1

NCB filialų skaičius

-

2 kategorija

1.2

Saugyklos talpa

-

2 kategorija

1.3

Rūšiavimo pajėgumai

-

2 kategorija

1.4

Pervežimo pajėgumai

-

2 kategorija

Duomenų straipsniai apie bendrąją grynųjų pinigų infrastruktūrą ir BRF

2.1

Kredito įstaigų filialų skaičius

-

2 kategorija

2.2

Kredito įstaigų nutolusių filialų skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.3

CIT bendrovių skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.4

NCB nepriklausančių grynųjų pinigų centrų skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.5

Kredito įstaigų eksploatuojamų bankomatų skaičius

-

2 kategorija

2.6

Kitų bankomatų skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.7

Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo-išdavimo automatų (angl. cash recycling machines, CRM) skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.8

Kredito įstaigų eksploatuojamų klientų valdomų grynųjų pinigų priėmimo automatų skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.9

Kredito įstaigų eksploatuojamų banknotų tvarkymo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius

-

įvykiu pagrįsti

2.10

Kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamų banknotų rūšiavimo aparatų, skirtų profesionaliems naudotojams, skaičius

-

įvykiu pagrįsti

BRF operaciniai duomenų straipsniai

3.1

Banknotų, kuriuos kredito įstaigos pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

3.2

Banknotų, kuriuos kiti profesionalūs grynųjų pinigų tvarkytojai pakartotinai išleido į apyvartą klientams, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

3.3

Banknotų, apdorotų kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

3.4

Banknotų, apdorotų kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

3.5

Banknotų, kurie kredito įstaigų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

3.6

Banknotų, kurie kitų profesionalių grynųjų pinigų tvarkytojų eksploatuojamuose administraciniuose banknotų rūšiavimo aparatuose buvo surūšiuoti kaip netinkami, skaičius

visi nominalai, kuriems yra bent vienas teisėtos mokėjimo priemonės serijos/varianto/nominalo derinys bent vieną ataskaitinio laikotarpio mėnesį

įvykiu pagrįsti

---

VI PRIEDAS

NCB ir būsimų eurosistemos NCB atsiųstų duomenų teisingumo patikros

1.   Įžanga

CIS 2 yra tikrinamas NCB ir būsimų Eurosistemos NCB į ECB atsiųstų duomenų teisingumas; joje skiriami du patikrų tipai: privalomos patikros ir galimos patikros.

Privaloma patikra — tai tokia teisingumo patikra, kuri turi būti atlikta neviršijant nuokrypio lygio ribos. Jei privaloma patikra yra nesėkminga, tokie duomenys laikomi neteisingais ir CIS 2 atmeta visą to NCB atsiųstą duomenų pranešimą. Teisingumo patikrų su operatoriumi „lygu“ riba yra 1 % (1), o kitų teisingumo patikrų — nulis.

Galima patikra — tai tokia teisingumo patikra, kuriai taikoma 3 % nuokrypio lygio riba. Jei ši riba viršijama, tai neturi įtakos duomenų pranešimo priėmimui CIS 2, bet žiniatinklio tiesioginėje programoje prie šios teisingumo patikros rodomas įspėjimas. Šį įspėjimą mato visi NCB ir būsimo Eurosistemos NCB vartotojai, o monetų atveju — taip pat ir visų tinkamų trečiųjų šalių vartotojai.

Teisingumo patikros atliekamos teisėtos mokėjimo priemonės statusą turinčių banknotų ir monetų atžvilgiu ir atskirai kiekvieno serijos ir nominalo derinio atžvilgiu. Banknotų atveju jos taip pat atliekamos kiekvieno varianto ir nominalo derinio atžvilgiu, jei tokių variantų yra. Duomenų apie banknotų perdavimus (5.1 ir 5.2 patikros) ir duomenų apie monetų perdavimus (6.6 patikra) teisingumo patikros taip pat atliekamos dar ne teisėtos mokėjimo priemonės ir nebe teisėtos mokėjimo priemonės atžvilgiu.

2.   Nacionalinių grynųjų banknotų emisijų teisingumo patikra

Jei nauji serija, variantas arba nominalas tampa teisėta mokėjimo priemone, ši teisingumo patikra atliekama nuo pirmo ataskaitinio laikotarpio, kurį serija, variantas arba nominalas yra teisėta mokėjimo priemonė. Tokiu atveju ankstesnio ataskaitinio laikotarpio (t-1) nacionalinė grynoji emisija yra žymima nuliu.

2.1   Nacionalinė grynoji banknotų emisija (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| t laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą
  -
  (t-1) laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą |
| = |
| | | 3.1 | NCB išleisti banknotai |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

t laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą

-

(t-1) laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą

=

3.1

NCB išleisti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.9 | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai |
| --- | --- |

3.9

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 3.13 | ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai |
| --- | --- |

3.13

ECI bankų į apyvartą išleisti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.4 | Į NCB grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.4

Į NCB grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.10 | NHTO bankams grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.10

NHTO bankams grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 3.14 | ECI bankams grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.14

ECI bankams grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

| — | Nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą apskaičiuojama taip, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje. |
| --- | --- |

—

Nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą apskaičiuojama taip, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje.

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| t laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą = |
| | | 1.1 | Sukurti banknotai |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

t laikotarpio nacionalinė grynoji emisija pagal atsargų metodą =

1.1

Sukurti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 1.2 | Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai |
| --- | --- |

1.2

Nenutrūkstamos eigos režime (angl. on-line) sunaikinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 1.3 | Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai |
| --- | --- |

1.3

Vėliau (ne nenutrūkstamos eigos režime) (angl. off-line) sunaikinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.1 | Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |
| --- | --- |

2.1

Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.2 | Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |
| --- | --- |

2.2

Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.3

NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.5 | NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos |
| --- | --- |

2.5

NCB laikomos netinkamų banknotų (kuriuos reikia sunaikinti) atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.7 | NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.7

NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.8 | NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.8

NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.9 | NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.9

NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 2.10 | NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.10

NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 2.11 | ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.11

ECI bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 2.12 | ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.12

ECI bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 2.13 | ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.13

ECI bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 2.14 | ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.14

ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 2.15 | Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.15

Į ECI bankus arba iš jų pervežamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

3.   Banknotų atsargų teisingumo patikra

Banknotų atsargų teisingumo patikros taikomos tik nuo antro ataskaitinio laikotarpio, kurį NCB teikia CIS 2 duomenis ECB.

Jei serija, variantas arba nominalas tampa teisėta mokėjimo priemone, šios teisingumo patikros taikomos tik nuo antro ataskaitinio laikotarpio, kurį šie serija, variantas arba nominalas yra teisėta mokėjimo priemonė.

Tiems NCB, kurie neseniai įsivedė eurą (t. y. buvusiems „būsimiems Eurosistemos NCB“), banknotų atsargų teisingumo patikros taikomos nuo antro ataskaitinio laikotarpio po euro įvedimo.

3.1   Naujų banknotų judėjimas Eurosistemos strateginėse atsargose (privaloma patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.1 | Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.1

Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 2.1 | Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |
| --- | --- |

2.1

Naujų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija |
| --- | --- |

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

kur

„į atsargų tipą“ = ESS

+

Σ

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k,

kur

kokybė = nauji IR „į atsargų tipą“ = ESS

–

Σ

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k,

kur

kokybė = nauji IR („iš atsargų tipo“ = ESS ARBA „iš atsargų tipo“ = produkcija) IR „į atsargų tipą“ = ESS

| — | Prieš išleidžiant naujus ESS banknotus, jie yra perduodami į išleidžiančio NCB logistines atsargas. |
| --- | --- |

—

Prieš išleidžiant naujus ESS banknotus, jie yra perduodami į išleidžiančio NCB logistines atsargas.

3.2   Tinkamų banknotų judėjimas Eurosistemos strateginėse atsargose (privaloma patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.2 | Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.2

Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 2.2 | Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos |
| --- | --- |

2.2

Tinkamų banknotų Eurosistemos strateginės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur kokybė = tinkami IR „į atsargų tipą“ = ESS

–

Σ

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur kokybė = tinkami IR „iš atsargų tipo“ = ESS

| — | Prieš išleidžiant tinkamus ESS banknotus, jie yra perduodami į išleidžiančio NCB logistines atsargas. |
| --- | --- |

—

Prieš išleidžiant tinkamus ESS banknotus, jie yra perduodami į išleidžiančio NCB logistines atsargas.

3.3   Naujų ir tinkamų banknotų logistinių atsargų judėjimas (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.3

NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 2.3 | NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.3

NCB laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.4 | NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.4

NCB laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija |
| --- | --- |

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur „į atsargų tipą“ = LS

+

Σ

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur kokybė = nauji arba tinkami IR „į atsargų tipą“ = LS

–

Σ

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur (kokybė = nauji arba tinkami IR „iš atsargų tipo“ = LS) ARBA (kokybė = nauji IR „iš atsargų tipo“ = produkcija IR „į atsargų tipą“ = LS)

–

| 3.1 | NCB išleisti banknotai |
| --- | --- |

3.1

NCB išleisti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.7 | NCB apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.7

NCB apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.8 | Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami |
| --- | --- |

3.8

Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.2 | Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams |
| --- | --- |

3.2

Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 3.3 | Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams |
| --- | --- |

3.3

Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

3.4   Neapdorotų banknotų atsargų judėjimas (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 2.6 | NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.6

NCB laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.7 | NCB apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.7

NCB apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.4 | Į NCB grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.4

Į NCB grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.5 | Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB |
| --- | --- |

3.5

Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 3.6 | Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB |
| --- | --- |

3.6

Banknotai, iš ECI bankų perduoti NCB

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur kokybė = neapdoroti

–

Σ

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, kur kokybė = neapdoroti

| — | Visi neapdorotų banknotų gavimai gaunančiame NCB apskaitomi su „į atsargų tipą“ = LS. |
| --- | --- |

—

Visi neapdorotų banknotų gavimai gaunančiame NCB apskaitomi su „į atsargų tipą“ = LS.

| — | Visi neapdorotų banknotų perdavimai tiekiančiame NCB apskaitomi su „iš atsargų tipo“ = LS ir su „į atsargų tipą“ = LS. |
| --- | --- |

—

Visi neapdorotų banknotų perdavimai tiekiančiame NCB apskaitomi su „iš atsargų tipo“ = LS ir su „į atsargų tipą“ = LS.

3.5   NHTO bankų laikomų banknotų atsargų judėjimas (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2.7 | NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.7

NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.8 | NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.8

NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.9 | NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.9

NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.10 | NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.10

NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 2.7 | NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.7

NHTO bankų laikomos naujų banknotų logistinės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.8 | NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos |
| --- | --- |

2.8

NHTO bankų laikomos tinkamų banknotų logistinės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.9 | NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.9

NHTO bankų laikomos netinkamų banknotų atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 2.10 | NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.10

NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.2 | Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams |
| --- | --- |

3.2

Banknotai, iš NCB perduoti NHTO bankams

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 3.10 | NHTO bankams grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.10

NHTO bankams grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.5 | Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB |
| --- | --- |

3.5

Banknotai, iš NHTO bankų perduoti NCB

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

| 3.9 | NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai |
| --- | --- |

3.9

NHTO bankų į apyvartą išleisti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

| — | Taikant šias gaires, visi banknotai, iš apyvartos grąžinti NHTO bankams, yra įtraukiami į 2.10 duomenų straipsnį („NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos“), kol jie neapdorojami. |
| --- | --- |

—

Taikant šias gaires, visi banknotai, iš apyvartos grąžinti NHTO bankams, yra įtraukiami į 2.10 duomenų straipsnį („NHTO bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos“), kol jie neapdorojami.

3.6   ECI bankų laikomų neapdorotų banknotų atsargų judėjimas (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2.14 | ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

2.14

ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

=

| 2.14 | ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos |
| --- | --- |

2.14

ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

–

| 3.15 | ECI bankų apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.15

ECI bankų apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

+

| 3.14 | ECI bankams grąžinti banknotai |
| --- | --- |

3.14

ECI bankams grąžinti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

| — | Taikant šias gaires, visi banknotai, iš apyvartos grąžinti ECI bankams, yra įtraukiami į 2.14 duomenų straipsnį („ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos“), kol jie neapdorojami. |
| --- | --- |

—

Taikant šias gaires, visi banknotai, iš apyvartos grąžinti ECI bankams, yra įtraukiami į 2.14 duomenų straipsnį („ECI bankų laikomos neapdorotų banknotų atsargos“), kol jie neapdorojami.

3.7   Būsimų Eurosistemos NCB laikomų banknotų atsargų judėjimas (privaloma patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 5.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

5.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 5.2 | Pirminis išankstinis pristatymas |
| --- | --- |

5.2

Pirminis išankstinis pristatymas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 5.1 | Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos |
| --- | --- |

5.1

Dar ne teisėtos mokėjimo priemonės atsargos

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 5.2 | Pirminis išankstinis pristatymas |
| --- | --- |

5.2

Pirminis išankstinis pristatymas

t-1

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

| 4.1 | Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija |
| --- | --- |

4.1

Atsakingam NCB spaustuvių pristatyta nauja produkcija

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

kur „iš NCB“ ≠ duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

kur „į NCB“ ≠ duomenis teikiantis NCB-k

4.   Su banknotais susijusios operacinės veiklos teisingumo patikros

4.1   Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami (privaloma patikra)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- |
| 3.8 | Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

3.8

Banknotai, NCB surūšiuoti kaip netinkami

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

≤

| 3.7 | NCB apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.7

NCB apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

4.2   Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami (privaloma patikra)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitinis laikotarpis | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- |
| 3.12 | Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitinis laikotarpis

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

3.12

Banknotai, NHTO bankų surūšiuoti kaip netinkami

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

≤

| 3.11 | NHTO bankų apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.11

NHTO bankų apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

4.3   Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami (privaloma patikra)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- |
| 3.16 | Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

3.16

Banknotai, ECI bankų surūšiuoti kaip netinkami

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

≤

| 3.15 | ECI bankų apdoroti banknotai |
| --- | --- |

3.15

ECI bankų apdoroti banknotai

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, ECI bankas-m

5.   Banknotų perdavimų teisingumo patikra

5.1   Perdavimai iš vieno atsargų tipo į kitą NCB viduje (privaloma patikra)

| Sąlygos | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| JEIGU | 4.2 | Banknotų perdavimas |

Sąlygos

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

JEIGU

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, „į NCB“-m, „iš atsargų tipo“-u, „į atsargų tipą“-v, kokybė-x, planavimas-y

kur NCB-k = NCB-m

TUOMET

| 4.2 | Banknotų perdavimas |
| --- | --- |

4.2

Banknotų perdavimas

t

atsargų tipas-u ≠ atsargų tipas-v

5.2   Atskirų banknotų perdavimų tarp (būsimų Eurosistemos) NCB suderinimas (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| Σ | 4.2 | Banknotų perdavimas |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

Σ

4.2

Banknotų perdavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, „į NCB“-m, kokybė-n, „į atsargų tipą“-p

=

| 4.3 | Banknotų gavimas |
| --- | --- |

4.3

Banknotų gavimas

t

Serija/variantas-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-m, „iš NCB“-k, kokybė-n, „į atsargų tipą“-p

| — | NCB arba būsimo Eurosistemos NCB pateikti banknotai turi būti lygūs kito NCB arba kito būsimo Eurosistemos NCB gautiems banknotams. |
| --- | --- |

—

NCB arba būsimo Eurosistemos NCB pateikti banknotai turi būti lygūs kito NCB arba kito būsimo Eurosistemos NCB gautiems banknotams.

6.   Monetų teisingumo patikros

6.1   Nacionalinės grynosios monetų emisijos pokyčiai (galima patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1.1 | Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

1.1

Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

=

| 1.1 | Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija |
| --- | --- |

1.1

Nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija

t-1

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

+

Σ

| 3.1 | Visuomenei išleistos monetos |
| --- | --- |

3.1

Visuomenei išleistos monetos

t

serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

–

Σ

| 3.2 | Iš visuomenės grąžintos monetos |
| --- | --- |

3.2

Iš visuomenės grąžintos monetos

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

| — | Ši teisingumo patikra taikoma nuo antro ataskaitinio laikotarpio, kurį NCB teikia CIS 2 duomenis ECB. |
| --- | --- |

—

Ši teisingumo patikra taikoma nuo antro ataskaitinio laikotarpio, kurį NCB teikia CIS 2 duomenis ECB.

| — | Jei nauji serija arba nominalas tampa teisėta mokėjimo priemone, ši patikra atliekama nuo pirmo ataskaitinio laikotarpio, kurį serija arba nominalas yra teisėta mokėjimo priemonė. Tokiu atveju ankstesnio ataskaitinio laikotarpio (t-1) nacionalinė grynoji emisija yra žymima nuliu. |
| --- | --- |

—

Jei nauji serija arba nominalas tampa teisėta mokėjimo priemone, ši patikra atliekama nuo pirmo ataskaitinio laikotarpio, kurį serija arba nominalas yra teisėta mokėjimo priemonė. Tokiu atveju ankstesnio ataskaitinio laikotarpio (t-1) nacionalinė grynoji emisija yra žymima nuliu.

6.2   Monetų atsargų suderinimas (privaloma patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| Σ | 2.1 | Monetų atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

Σ

2.1

Monetų atsargos

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

≥

| 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos |
| --- | --- |

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

| — | CIS 2 renka duomenis apie atsargas (2.1 duomenų straipsnis) neatsižvelgdama į tai, ar jos yra kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams), ar ne. Visų monetas leidžiančių subjektų visos atsargos, kurias jie fiziškai laiko dalyvaujančioje valstybėje narėje, turi būti didesnės už tos valstybės narės teisėtam leidėjui arba kitų dalyvaujančių valstybių narių teisėtiems leidėjams kredituotas atsargas arba lygios joms. |
| --- | --- |

—

CIS 2 renka duomenis apie atsargas (2.1 duomenų straipsnis) neatsižvelgdama į tai, ar jos yra kredituotos teisėtam (-iems) leidėjui (-ams), ar ne. Visų monetas leidžiančių subjektų visos atsargos, kurias jie fiziškai laiko dalyvaujančioje valstybėje narėje, turi būti didesnės už tos valstybės narės teisėtam leidėjui arba kitų dalyvaujančių valstybių narių teisėtiems leidėjams kredituotas atsargas arba lygios joms.

6.3   Visų kredituotų atsargų ir NCB kredituotų atsargų palyginimas (privaloma patikra)

| Operatoriai | Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Kita informacija |
| --- | --- | --- | --- |
| | Σ | 5.1 | Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos |

Operatoriai

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Kita informacija

Σ

5.1

Monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos

t

Duomenis teikiantis NCB-k

Kadangi 5.1 duomenų straipsniui teikiami duomenys yra skaičiai, individualūs skaičiai yra dauginami iš atitinkamų nominalių verčių

+

| 5.3 | Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė |
| --- | --- |

5.3

Monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė

t

Duomenis teikiantis NCB-k

≥

| 6.3 | Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė |
| --- | --- |

6.3

Teisėtam (-iems) leidėjui (-ams) NCB kredituotų atsargų vertė

t

Duomenis teikiantis NCB-k

6.4   Monetų apdorojimas (privaloma patikra)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- |
| 3.4 | Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

3.4

Monetos, surūšiuotos kaip netinkamos

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, subjektas-m

≤

| 3.3 | Apdorotos monetos |
| --- | --- |

3.3

Apdorotos monetos

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, subjektas-m

6.5   Pertekliaus ir trūkumo patikra (privaloma patikra)

| Sąlygos | Duomenų straipsnio pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- | --- |
| JEIGU | 6.1 | Monetų perteklius |

Sąlygos

Duomenų straipsnio pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

JEIGU

6.1

Monetų perteklius

t

Nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

> 0

TUOMET

| 6.2 | Monetų trūkumas |
| --- | --- |

6.2

Monetų trūkumas

t

Nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k

Turi būti 0 arba jokio įrašo

6.6   Atskirų monetų perdavimų tarp dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių suderinimas (galima patikra)

| Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas | Ataskaitiniai laikotarpiai | Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB |
| --- | --- | --- |
| 4.1 | Apyvartinių monetų perdavimas |

Duomenų straipsnio numeris ir pavadinimas

Ataskaitiniai laikotarpiai

Paskirstymai ir duomenis teikiantis NCB

4.1

Apyvartinių monetų perdavimas

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-k, „valstybei narei“-m

=

| 4.2 | Apyvartinių monetų gavimas |
| --- | --- |

4.2

Apyvartinių monetų gavimas

t

Serija-i, nominalas-j, duomenis teikiantis NCB-m, „iš valstybės narės“-k

| — | Dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės pateiktos monetos turėtų būti lygios kitos dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės gautoms monetoms. |
| --- | --- |

—

Dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės pateiktos monetos turėtų būti lygios kitos dalyvaujančios (ateityje dalyvausiančios) valstybės narės gautoms monetoms.

---

(1)  Leidžiamas didžiausias skirtumas tarp lygties kairės ir dešinės pusių negali viršyti tos lygties pusės, kuri turi didesnį absoliutų dydį, absoliutaus dydžio, padauginto iš atitinkamos ribos. Teisingumo patikra tikrinama, ar: absoliutus dydis (kairė pusė — dešinė pusė) yra mažesnis nei leidžiamas didžiausias skirtumas arba jam lygus.

Pavyzdys:

kairė pusė = 190; dešinė pusė = 200; riba = 1 %; leidžiamas didžiausias skirtumas: 200 × 1 % = 2

Teisingumo patikra tikrinama, ar: absoliutus dydis (190 – 200) ≤ 2

Šiame pavyzdyje: absoliutus dydis (190 – 200) = 10. Vadinasi, teisingumo patikra nesėkminga.

---

ŽODYNĖLIS

Šiame žodynėlyje apibrėžiami šių gairių prieduose vartojami techniniai terminai.

Apyvartinės monetos (angl. circulation coins): eurų monetos, apibrėžiamos kaip turinčios teisėtos mokėjimo priemonės statusą euro zonoje, kaip nustatyta 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (1) (t. y. 0,01 EUR, 0,02 EUR, 0,05 EUR, 0,10 EUR, 0,20 EUR, 0,50 EUR, 1 EUR ir 2 EUR pirmojoje eurų monetų serijoje, išleistoje 2002 m. sausio 1 d.). Apyvartinės eurų monetos apima ypatingos apdailos ar kokybės ir (arba) ypatingai supakuotas monetas bei progines apyvartines eurų monetas. Pastarosios paprastai pamini įvykį ar asmenį ir yra išleidžiamos nominalia verte ribotą laiką ir ribotais kiekiais.

Apyvartoje esančios monetos (angl. coins in circulation): nacionalinių grynųjų apyvartinių eurų monetų emisijų suvestinė (1.1 duomenų straipsnis). Pažymėtina, kad „apyvartoje esančių monetų“ sąvoka netaikoma nacionaliniu lygiu, nes negalima nustatyti, ar dalyvaujančioje valstybėje narėje į apyvartą išleistos monetos joje cirkuliuoja ir ar jos buvo grąžintos iš apyvartos monetas leidžiantiems subjektams kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse. Kolekcinės eurų monetos nėra įtrauktos, nes šios monetos yra teisėta mokėjimo priemonė tik jas išleidusioje valstybėje narėje.

Apyvartoje esantys banknotai (angl. banknotes in circulation): visi tam tikru laiko momentu Eurosistemos išleisti ir NCB į apyvartą išleisti eurų banknotai, kurie šiose gairėse taip pat apima NHTO bankų ir ECI bankų į apyvartą išleistus banknotus. Tai atitinka nacionalinių grynųjų eurų banknotų emisijų suvestinę. Pažymėtina, kad „apyvartoje esančių banknotų“ sąvoka netaikoma nacionaliniu lygiu, nes negalima nustatyti, ar vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje į apyvartą išleisti banknotai cirkuliuoja toje valstybėje narėje, ar jie buvo grąžinti iš apyvartos kitiems NCB, NHTO bankams arba ECI bankams.

Banknotų serija (angl. banknote series): eurų banknotų nominalų skaičius, 2003 m. kovo 20 d. Sprendime ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (2) arba vėlesniame ECB teisės akte apibrėžtas kaip serija (t. y. 2002 m. sausio 1 d. išleistą pirmąją eurų banknotų seriją sudaro 5 EUR, 10 EUR, 20 EUR, 50 EUR, 100 EUR, 200 EUR ir 500 EUR nominalai); eurų banknotai, kurių techniniai duomenys arba dizainas buvo pataisyti (pvz., skirtingų ECB pirmininkų skirtingas parašas), sudaro naują banknotų seriją tik tuomet, jei taip nurodyta Sprendimo ECB/2003/4 daliniame pakeitime arba kitame ECB teisės akte.

Banknotų variantas (angl. banknote variant) banknotų serijoje: serijos dalis, kurią sudaro vienas arba daugiau eurų banknotų nominalų, turinčių patobulintus apsaugos požymius ir (arba) pataisytą dizainą.

Eurosistemos strateginės atsargos (angl. Eurosystem strategic stock, ESS): tam tikrų NCB laikomos naujų ir tinkamų eurų banknotų atsargos, skirtos eurų banknotų paklausai patenkinti, kai jos negalima patenkinti logistinėmis atsargomis (3).

Grynųjų pinigų centras (angl. cash centre): centralizuota apsaugota vieta, kurioje po pervežimo iš įvairių vietų yra tvarkomi eurų banknotai ir (arba) apyvartinės eurų monetos.

Iki pareikalavimo saugomų banknotų schema (angl. notes-held-to-order scheme) arba NHTO schema: schema, kurią sudaro NCB ir NCB dalyvaujančios valstybės narės tam tikrų kredito įstaigų (NHTO bankų) atskiri sutartiniai susitarimai, pagal kuriuos NCB: i) tiekia NHTO bankams eurų banknotus, kuriuos jie laiko pasaugos pagrindu savo patalpose, siekdami išleisti juos į apyvartą; ir ii) kredituoja NHTO bankus už jų klientų deponuotus eurų banknotus, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti, kurie laikomi pasaugos pagrindu ir apie kuriuos pranešta NCB. NHTO bankams iš NCB perduoti banknotai yra NCB sukurtų banknotų dalis (1.1 duomenų straipsnis). Banknotai, kuriuos NHTO bankai laiko pasaugos pagrindu, nėra NCB nacionalinės grynosios banknotų emisijos dalis.

Išplėstinė pasaugos inventorizacijos programa (angl. extended custodial inventory programme) arba ECI programa (angl. ECI programme): programa, kurią sudaro ECB, NCB ir atskirų kredito įstaigų (ECI bankų) sutartiniai susitarimai, pagal kuriuos NCB: i) tiekia ECI bankams eurų banknotus, kuriuos jie laiko pasaugos pagrindu už Europos ribų, siekdami išleisti juos į apyvartą; ir ii) kredituoja ECI bankus už jų klientų deponuotus eurų banknotus, kurių autentiškumas ir tinkamumas buvo patikrinti, kurie laikomi pasaugos pagrindu ir apie kuriuos pranešta NCB. Banknotai, kuriuos ECI bankai laiko pasaugos pagrindu, įskaitant tuos, kurie yra pervežami tarp NCB ir ECI bankų, yra visiškai užtikrinti įkaitu, kol ECI bankai jų neišleidžia į apyvartą arba negrąžina NCB. Banknotai, iš NCB perduoti ECI bankams, yra NCB sukurtų banknotų dalis (1.1 duomenų straipsnis). Banknotai, kuriuos ECI bankai laiko pasaugos pagrindu, nėra NCB nacionalinės grynosios banknotų emisijos dalis.

Kolekcinės monetos (angl. collector coins): eurų monetos, kurios yra teisėta mokėjimo priemonė tik jas išleidusioje dalyvaujančioje valstybėje narėje ir kurios nėra skirtos apyvartai. Jų nominali vertė, atvaizdai, dydis ir svoris skiriasi nuo apyvartinių eurų monetų, kad jas būtų galima lengvai atskirti nuo apyvartinių eurų monetų. Kolekcinės monetos taip pat apima investicines monetas (4).

Logistinės atsargos (angl. logistical stocks, LS): visos naujų ir tinkamų eurų banknotų atsargos, išskyrus ESS, kurias laiko NCB ir, taikant šias gaires, NHTO bankai bei ECI bankai (3).

Monetas leidžiantys subjektai (angl. coin-issuing entities): kiekviena įstaiga, kuriai nacionalinis teisėtas eurų monetų leidėjas patikėjo uždavinį išleisti eurų monetas į apyvartą, arba pats teisėtas leidėjas. Monetas leidžiantys subjektai gali apimti NCB, monetų kalyklas, iždą, paskirtas viešąsias agentūras ir paskirtas privačiąsias agentūras. Šie monetas leidžiantys subjektai, išskyrus NCB, taip pat vadinami „monetas leidžiančiomis trečiosiomis šalimis“.

Monetų serija (angl. coin series): eurų monetų nominalų skaičius, Tarybos reglamente (EB) Nr. 975/98 arba vėlesniame Bendrijos teisės akte apibrėžtas kaip serija (t. y. 2002 m. sausio 1 d. išleistą pirmąją eurų monetų seriją sudaro 0,01 EUR, 0,02 EUR, 0,05 EUR, 0,10 EUR, 0,20 EUR, 0,50 EUR, 1 EUR ir 2 EUR nominalai); eurų monetos, kurių techniniai duomenys arba dizainas buvo pataisyti (pvz., bendrojoje pusėje esančio Europos žemėlapio pataisymai), sudaro naują monetų seriją tik tuomet, jei taip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 975/98 daliniame pakeitime arba kitame Bendrijos teisės akte.

Nacionalinė bendroji emisija (angl. national gross issuance): eurų monetų atžvilgiu — eurų apyvartinės monetos arba eurų kolekcinės monetos, kurias dalyvaujančioje valstybėje narėje išleido teisėtas leidėjas (t. y. monetos, kurių nominali vertė buvo kredituota teisėtam leidėjui), nesvarbu, ar šias monetas laiko NCB, būsimas Eurosistemos NCB, monetas leidžianti trečioji šalis ar visuomenė.

Nacionalinė bendroji apyvartinių monetų emisija = nacionalinė grynoji apyvartinių monetų emisija (1.1 duomenų straipsnis) + monetas leidžiančių subjektų laikomos kredituotos apyvartinių monetų atsargos (5.1 duomenų straipsnis) + apyvartinių monetų perdavimai nuo jų įvedimo (4.1 suvestinis duomenų straipsnis) — apyvartinių monetų gavimai nuo jų įvedimo (4.2 suvestinis duomenų straipsnis).

Nacionalinė bendroji kolekcinių monetų emisija = nacionalinė grynoji kolekcinių monetų emisija (vertė) (1.3 duomenų straipsnis) + monetas leidžiančių subjektų laikomų kredituotų kolekcinių monetų vertė (5.3 duomenų straipsnis).

Nacionalinė grynoji banknotų emisija (angl. national net issuance of banknotes): tam tikru laiko momentu (pvz., pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui) atskiro NCB išleistų ir į apyvartą išleistų eurų banknotų kiekis, įskaitant visus eurų banknotus, kuriuos į apyvartą išleido visi nacionaliniai NHTO bankai ir visi ECI bankai, už kuriuos atsako tas NCB. Banknotų perdavimai kitiems NCB arba būsimiems Eurosistemos NCB neįtraukiami. Nacionalinė grynoji banknotų emisija gali būti apskaičiuojama naudojant: i) atsargų metodą, pagal kurį naudojami tik su tam tikru laiko momentu susiję atsargų duomenys; arba ii) srautų metodą, pagal kurį apibendrinami srautų duomenys nuo banknotų įvedimo datos iki tam tikro laiko momento (pvz., ataskaitinio laikotarpio pabaigos).

Atsargų metodas: nacionalinė grynoji emisija = sukurti banknotai (1.1 duomenų straipsnis) — sukurtų banknotų atsargos (2.1–2.15 duomenų straipsniai) — sunaikinti sukurti banknotai (1.2 ir 1.3 duomenų straipsniai)

Srautų metodas: nacionalinė grynoji emisija = NCB išleisti sukurti banknotai (įskaitant NHTO bankų ir ECI bankų į apyvartą išleistus banknotus) nuo jų įvedimo (3.1, 3.9 ir 3.13 suvestiniai duomenų straipsniai) — į NCB grąžinti sukurti banknotai (įskaitant NHTO bankams ir ECI bankams grąžintus banknotus) nuo jų įvedimo (3.4, 3.10 ir 3.14 suvestiniai duomenų straipsniai).

Nauji banknotai (angl. new banknotes): eurų banknotai, kurių NCB, NHTO bankai arba ECI bankai dar neišleido į apyvartą arba būsimi Eurosistemos NCB dar iš anksto nepristatė.

Neapdoroti banknotai (angl. unprocessed banknotes): i) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti NCB, bet kurių autentiškumas ir tinkamumas nebuvo patikrinti vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl NCB atliekamo banknotų apdorojimo; arba ii) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti kredito įstaigoms, įskaitant NHTO bankus ir ECI bankus, bet kurių autentiškumas ir tinkamumas nebuvo patikrinti vadovaujantis BRF.

Netinkami banknotai (angl. unfit banknotes): i) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti į NCB, bet kurie nėra tinkami apyvartai vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl NCB atliekamo banknotų apdorojimo; arba ii) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti kredito įstaigoms, įskaitant NHTO bankus ir ECI bankus, bet kurie nėra tinkami apyvartai vadovaujantis BRF nustatytais privalomaisiais rūšiavimo standartais.

Nominalas (angl. denomination): eurų banknoto arba monetos nominali vertė, banknotams nustatyta Sprendime ECB/2003/4 arba vėlesniame ECB teisės akte, o monetoms — Tarybos reglamente (EB) Nr. 975/98 arba vėlesniame Bendrijos teisės akte.

Pradinis rinkinys (angl. starter kit): pakuotė, kurioje yra tam tikras skaičius įvairių nominalų apyvartinių eurų monetų, kurią apibūdina kompetentingos nacionalinės institucijos, siekiant atlikti antrinį išankstinį apyvartinių eurų monetų pristatymą ateityje dalyvausiančios valstybės narės plačiajai visuomenei.

Sukurtos monetos (angl. created coins): apyvartinės eurų monetos, kurios buvo: i) pagamintos monetų kalyklų su atitinkama nacionaline puse; ii) pristatytos monetas leidžiantiems subjektams dalyvaujančioje valstybėje narėje; ir iii) užregistruotos tokių monetas leidžiančių subjektų grynųjų pinigų valdymo sistemose. Mutatis mutandis tai taikoma kolekcinėms eurų monetoms.

Tinkami banknotai (angl. fit banknotes): i) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti į NCB ir kurie yra tinkami apyvartai vadovaujantis atskiru ECB teisės aktu dėl NCB atliekamo banknotų apdorojimo; arba ii) eurų banknotai, kurie buvo grąžinti kredito įstaigoms, įskaitant NHTO bankus ir ECI bankus, ir kurie yra tinkami apyvartai vadovaujantis BRF nustatytais privalomaisiais rūšiavimo standartais.

Visuomenė (angl. public) eurų monetų emisijos kontekste: visi dalyvaujančių (ateityje dalyvausiančių) valstybių narių subjektai ir plačiosios visuomenės nariai, išskyrus monetas leidžiančius subjektus.

---

(1)  OL L 139, 1998 5 11, p. 6.

(2)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

(3)  Kaip nurodyta atskirame ECB teisės akte dėl banknotų atsargų valdymo.

(4)  Investicinėmis monetomis (angl. bullion coins arba investment coins) vadinamos monetos, parduodamos kaip investicija į tauriuosius metalus. Paprastai jos yra kaldinamos atsižvelgiant į paklausos lygį rinkoje ir nepasižymi ypatinga apdaila ar kokybe. Tokių monetų kaina nustatoma atsižvelgiant į metalo, iš kurio jos nukaldintos, einamąją rinkos kainą, ir pridedant nedidelę kaldinimo maržą, kuri padengia gamybos sąnaudas, reklamos išlaidas ir nedidelį pelną.

---

23.12.2008

| 23.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 346/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 346/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---