# Eiropas Savienības L 50/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 50 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 21. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 50

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 21. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 145/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 146/2009 (2009. gada 20. februāris), ar ko attiecībā uz zvejniecības produktu importu no Kamerūnas groza Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 147/2009 (2009. gada 20. februāris), kas definē galapunkta zonas eksporta kompensācijām, eksporta maksājumiem un dažām eksporta licencēm par labību un rīsiem (Kodificēta versija) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 148/2009 (2009. gada 20. februāris), ar ko atceļ 11 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 149/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 150/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 151/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem | 20 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 145/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 146/2009 (2009. gada 20. februāris), ar ko attiecībā uz zvejniecības produktu importu no Kamerūnas groza Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumu (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 147/2009 (2009. gada 20. februāris), kas definē galapunkta zonas eksporta kompensācijām, eksporta maksājumiem un dažām eksporta licencēm par labību un rīsiem (Kodificēta versija)

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 148/2009 (2009. gada 20. februāris), ar ko atceļ 11 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 149/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 150/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 151/2009 (2009. gada 20. februāris), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem

20

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/149/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 27. novembris), lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 21 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 22 |
| | | Komisija |
| | | 2009/150/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 25. janvāris) par valsts atbalstu C 54/03 (ex N 194/02), kuru Vācijas Federatīvā Republika plāno īstenot kā kompensāciju mehānismu, kas saistīts ar ceļu nodevas sistēmas ieviešanu smagajiem kravas automobiļiem uz Vācijas automaģistrālēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 89)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/151/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 20. februāris), ar ko groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz Botsvānas iekļaušanu to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstā, no kurām Kopienā atļauts importēt atsevišķu veidu svaigu gaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1031)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/149/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 27. novembris), lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

21

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

22

Komisija

2009/150/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 25. janvāris) par valsts atbalstu C 54/03 (ex N 194/02), kuru Vācijas Federatīvā Republika plāno īstenot kā kompensāciju mehānismu, kas saistīts ar ceļu nodevas sistēmas ieviešanu smagajiem kravas automobiļiem uz Vācijas automaģistrālēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 89)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 89)

1

30

2009/151/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 20. februāris), ar ko groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz Botsvānas iekļaušanu to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstā, no kurām Kopienā atļauts importēt atsevišķu veidu svaigu gaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1031)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1031)

1

45

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 145/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 21. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 129,4 |
| JO | 62,0 |
| MA | 42,1 |
| TN | 132,6 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 89,7 |
| 0707 00 05 | JO | 161,3 |
| MA | 77,9 |
| MK | 147,9 |
| TR | 164,7 |
| ZZ | 138,0 |
| 0709 90 70 | JO | 239,8 |
| MA | 71,3 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 145,4 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 55,3 |
| MA | 50,4 |
| TN | 47,6 |
| TR | 61,5 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | IL | 144,4 |
| MA | 84,5 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 75,3 |
| IL | 94,8 |
| JM | 95,1 |
| MA | 69,5 |
| PK | 50,6 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 50 10 | EG | 81,5 |
| MA | 44,0 |
| TR | 61,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | CA | 89,7 |
| CL | 67,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 25,7 |
| US | 107,9 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 103,4 |
| CL | 73,7 |
| CN | 73,7 |
| US | 112,7 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 94,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

129,4

JO

62,0

MA

42,1

TN

132,6

TR

82,6

ZZ

89,7

0707 00 05

JO

161,3

MA

77,9

MK

147,9

TR

164,7

ZZ

138,0

0709 90 70

JO

239,8

MA

71,3

TR

125,2

ZZ

145,4

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

45,6

IL

55,3

MA

50,4

TN

47,6

TR

61,5

ZZ

52,1

0805 20 10

IL

144,4

MA

84,5

TR

73,0

ZZ

100,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

75,3

IL

94,8

JM

95,1

MA

69,5

PK

50,6

TR

60,8

ZZ

74,4

0805 50 10

EG

81,5

MA

44,0

TR

61,0

ZZ

62,2

0808 10 80

CA

89,7

CL

67,7

CN

83,1

MK

25,7

US

107,9

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

103,4

CL

73,7

CN

73,7

US

112,7

ZA

109,7

ZZ

94,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 146/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar ko attiecībā uz zvejniecības produktu importu no Kamerūnas groza Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (2), un jo īpaši tās 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā paredzēts importēt dzīvnieku izcelsmes produktus tikai no tām trešām valstīm vai trešo valstu daļām, kuras iekļautas sarakstā, kas sagatavots saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punktā paredzēts importēt dzīvnieku izcelsmes produktus tikai no tām trešām valstīm vai trešo valstu daļām, kuras iekļautas sarakstā, kas sagatavots saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2076/2005, ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 īstenošanai (3), atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punkta, paredzēts, ka dalībvalstis ar konkrētiem nosacījumiem var atļaut zvejniecības produktu importu no trešām valstīm, kas iekļautas minētās regulas II pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2076/2005, ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 īstenošanai (3), atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 854/2004 11. panta 1. punkta, paredzēts, ka dalībvalstis ar konkrētiem nosacījumiem var atļaut zvejniecības produktu importu no trešām valstīm, kas iekļautas minētās regulas II pielikuma sarakstā.

| (3) | Tās trešās valstis, kurās vēl nav veikta Kopienas pārbaude attiecībā uz sanitāro stāvokli un kompetento iestāžu veikto pārbaužu līdzvērtīgumu Kopienas tiesību aktos noteiktajām, bija uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumā. Kamerūna pašlaik ir ietverta Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Tās trešās valstis, kurās vēl nav veikta Kopienas pārbaude attiecībā uz sanitāro stāvokli un kompetento iestāžu veikto pārbaužu līdzvērtīgumu Kopienas tiesību aktos noteiktajām, bija uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumā. Kamerūna pašlaik ir ietverta Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikuma sarakstā.

| (4) | Pārbaudē, ko Kopiena veica Kamerūnā 2003. gadā, zvejniecības produktu apstrādē atklāja nopietnus trūkumus saistībā ar higiēnu un šīs trešās valsts kompetento iestāžu nespēju pienācīgi pārbaudīt zvejniecības produktus. Tādējādi Kamerūna nespēj sniegt vajadzīgās garantijas, ka zvejniecības produktus iegūst vismaz atbilstīgi nosacījumiem, kuri Kopienā reglamentē zvejniecības produktu ražošanu un laišanu tirgū. Pēc pārbaudes Kamerūna pārtrauca zvejniecības produktu eksportu uz ES. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudē, ko Kopiena veica Kamerūnā 2003. gadā, zvejniecības produktu apstrādē atklāja nopietnus trūkumus saistībā ar higiēnu un šīs trešās valsts kompetento iestāžu nespēju pienācīgi pārbaudīt zvejniecības produktus. Tādējādi Kamerūna nespēj sniegt vajadzīgās garantijas, ka zvejniecības produktus iegūst vismaz atbilstīgi nosacījumiem, kuri Kopienā reglamentē zvejniecības produktu ražošanu un laišanu tirgū. Pēc pārbaudes Kamerūna pārtrauca zvejniecības produktu eksportu uz ES.

| (5) | Kopš 2004. gada Kamerūnas kompetentās iestādes Kopienu nav informējušas par paveikto, ieviešot korekcijas 2003. gadā konstatēto trūkumu novēršanai. Kamerūna 2008. gadā noraidīja Kopienas pārbaudi uz vietas, apgalvojot, ka neviens zvejniecības uzņēmums vai kuģis tuvākajā laikā neplāno zvejniecības produktu eksportu uz ES. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2004. gada Kamerūnas kompetentās iestādes Kopienu nav informējušas par paveikto, ieviešot korekcijas 2003. gadā konstatēto trūkumu novēršanai. Kamerūna 2008. gadā noraidīja Kopienas pārbaudi uz vietas, apgalvojot, ka neviens zvejniecības uzņēmums vai kuģis tuvākajā laikā neplāno zvejniecības produktu eksportu uz ES.

| (6) | Tāpēc zvejniecības produktu importu Kopienā no Kamerūnas vairs nevar atļaut. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc zvejniecības produktu importu Kopienā no Kamerūnas vairs nevar atļaut.

| (7) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2076/2005. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2076/2005.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2076/2005 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

2

(3)  OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

To trešo valstu un teritoriju saraksts, no kurām var atļaut lietošanai pārtikā paredzētu jebkāda veida zvejniecības produktu importu

| | AO – ANGOLA |
| --- | --- |

AO – ANGOLA

| | AZ – AZERBAIDŽĀNA (1) |
| --- | --- |

AZ – AZERBAIDŽĀNA (1)

| | BJ – BENINA |
| --- | --- |

BJ – BENINA

| | CG – KONGO REPUBLIKA (2) |
| --- | --- |

CG – KONGO REPUBLIKA (2)

| | ER – ERITREJA |
| --- | --- |

ER – ERITREJA

| | IL – IZRAĒLA |
| --- | --- |

IL – IZRAĒLA

| | MM – MJANMA |
| --- | --- |

MM – MJANMA

| | SB – ZĀLAMANA SALAS |
| --- | --- |

SB – ZĀLAMANA SALAS

| | SH – SV. HELĒNAS SALA |
| --- | --- |

SH – SV. HELĒNAS SALA

| | TG – TOGO |
| --- | --- |

TG – TOGO

---

(1)  Atļauts importēt tikai kaviāru.

1

(2)  Atļauts importēt tikai zvejniecības produktus, kas zvejoti, saldēti un galīgajā iepakojumā iepakoti jūrā.”

2

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 147/2009

(2009. gada 20. februāris),

kas definē galapunkta zonas eksporta kompensācijām, eksporta maksājumiem un dažām eksporta licencēm par labību un rīsiem

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2007. gada 22. oktobra Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 170. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1992. gada 29. jūlija Regula (EEK) Nr. 2145/92, kas pārdefinē galapunkta zonas eksporta kompensācijām, eksporta maksājumiem un dažām eksporta licencēm par labību un rīsiem (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1992. gada 29. jūlija Regula (EEK) Nr. 2145/92, kas pārdefinē galapunkta zonas eksporta kompensācijām, eksporta maksājumiem un dažām eksporta licencēm par labību un rīsiem (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Ir jānosaka galapunkta zonas, kas jāizmanto, lai noteiktu eksporta kompensācijas un maksājumus par labību un rīsiem. |
| --- | --- |

(2)

Ir jānosaka galapunkta zonas, kas jāizmanto, lai noteiktu eksporta kompensācijas un maksājumus par labību un rīsiem.

| (3) | Šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Galapunkta zonas, kuras jāizmanto, lai noteiktu diferencētās eksporta kompensācijas un maksājumus par Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā un II daļas a) un b) punktā minētajiem produktiem, ir norobežotas šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Regulu (EEK) Nr. 2145/92 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 214, 30.7.1992., 20. lpp.

2

(3)  Skatīt II pielikumu.

3

---

I PIELIKUMS

I zona

| a) | Maroka
  Alžīrija
  Tunisija |
| --- | --- |

a)

Maroka

Alžīrija

Tunisija

| b) | Ēģipte
  Izraēla
  Libāna
  Sīrija
  Turcija
  Rietumsahāra |
| --- | --- |

b)

Ēģipte

Izraēla

Libāna

Sīrija

Turcija

Rietumsahāra

| c) | Lībija |
| --- | --- |

c)

Lībija

II zona

| a) | Norvēģija
  Fēru salas
  Islande |
| --- | --- |

a)

Norvēģija

Fēru salas

Islande

| b) | Krievija (ziemeļdaļa)
  Baltkrievija |
| --- | --- |

b)

Krievija (ziemeļdaļa)

Baltkrievija

III zona

| a) | Bosnija un Hercegovina
  Horvātija
  Bijušās Dienvidslāvijas teritorija, izņemot Slovēniju, Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu |
| --- | --- |

a)

Bosnija un Hercegovina

Horvātija

Bijušās Dienvidslāvijas teritorija, izņemot Slovēniju, Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu

| b) | Albānija |
| --- | --- |

b)

Albānija

| c) | Krievija (dienviddaļa)
  Armēnija
  Gruzija
  Azerbaidžāna
  Moldāvijas Republika
  Ukraina
  Kazahstāna
  Kirgizstāna
  Uzbekistāna
  Tadžikistāna
  Turkmenistāna |
| --- | --- |

c)

Krievija (dienviddaļa)

Armēnija

Gruzija

Azerbaidžāna

Moldāvijas Republika

Ukraina

Kazahstāna

Kirgizstāna

Uzbekistāna

Tadžikistāna

Turkmenistāna

IV zona

| a) | Meksika
  Centrālamerikas valstis (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis) |
| --- | --- |

a)

Meksika

Centrālamerikas valstis (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis)

| b) | Lielās un Mazās Antiļu salas (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis, Puertoriko un aizjūras zemes un teritorijas) un Bermudu salas |
| --- | --- |

b)

Lielās un Mazās Antiļu salas (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis, Puertoriko un aizjūras zemes un teritorijas) un Bermudu salas

| c) | Dienvidamerikas (Atlantijas okeāna) valstis un teritorijas (izņemot aizjūras zemes un teritorijas) |
| --- | --- |

c)

Dienvidamerikas (Atlantijas okeāna) valstis un teritorijas (izņemot aizjūras zemes un teritorijas)

| d) | Dienvidamerikas (Klusā okeāna) valstis un teritorijas |
| --- | --- |

d)

Dienvidamerikas (Klusā okeāna) valstis un teritorijas

V zona

Dienvidāfrikas Republika

VI zona

Arābijas pussalas valstis un teritorijas

Jordānija

Irāka

Irāna

VII zona

| a) | Afganistāna
  Pakistāna
  Indija (ieskaitot Sikimu)
  Nepāla
  Šrilanka
  Bangladeša
  Mjanma
  Butāna
  Indijas okeāna salas (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis un aizjūras zemes un teritorijas) |
| --- | --- |

a)

Afganistāna

Pakistāna

Indija (ieskaitot Sikimu)

Nepāla

Šrilanka

Bangladeša

Mjanma

Butāna

Indijas okeāna salas (izņemot Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis un aizjūras zemes un teritorijas)

| b) | Taizeme
  Kambodža
  Laosa
  Japāna
  Indonēzija
  Malaizija
  Filipīnas |
| --- | --- |

b)

Taizeme

Kambodža

Laosa

Japāna

Indonēzija

Malaizija

Filipīnas

| c) | Pārējās Āzijas un Okeānijas valstis un teritorijas (izņemot aizjūras zemes un teritorijas)
  Austrālija
  Jaunzēlande |
| --- | --- |

c)

Pārējās Āzijas un Okeānijas valstis un teritorijas (izņemot aizjūras zemes un teritorijas)

Austrālija

Jaunzēlande

VIII zona

| a) | (Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis)
  Angola
  Antigva un Barbuda
  Bahamas (Bahamu salas)
  Barbadosa
  Beliza
  Benina
  Botsvāna
  Burkinafaso
  Burundi
  Kamerūna
  Kaboverde
  Centrālāfrikas Republika
  Komoru salas (izņemot Mejotu)
  Kongo
  Ziloņkaula Krasts
  Džibuti
  Dominika
  Etiopija
  Fidži
  Gabona
  Gambija
  Gana
  Grenāda
  Gvineja
  Gvineja-Bisava
  Ekvatoriālā Gvineja
  Gajāna
  Haiti
  Jamaika
  Kenija
  Kiribati
  Lesoto
  Libērija
  Madagaskara
  Malāvija
  Mali
  Maurīcija
  Mauritānija
  Mozambika
  Namībija
  Nigēra
  Nigērija
  Uganda
  Papua-Jaungvineja
  Dominikānas Republika
  Ruanda
  Sentkitsa un Nevisa
  Sentvinsenta un Grenadīnas
  Sentlūsija
  Zālamana salas
  Samoa
  Santome un Prinsipi
  Senegāla
  Seišelu salas
  Sjerraleone
  Somālija
  Sudāna
  Surinama
  Svazilenda
  Tanzānija
  Čada
  Togo
  Tonga
  Trinidāda un Tobāgo
  Tuvalu
  Vanuatu
  Kongo Demokrātiskā Republika
  Zambija
  Zimbabve |
| --- | --- |

a)

(Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis)

Angola

Antigva un Barbuda

Bahamas (Bahamu salas)

Barbadosa

Beliza

Benina

Botsvāna

Burkinafaso

Burundi

Kamerūna

Kaboverde

Centrālāfrikas Republika

Komoru salas (izņemot Mejotu)

Kongo

Ziloņkaula Krasts

Džibuti

Dominika

Etiopija

Fidži

Gabona

Gambija

Gana

Grenāda

Gvineja

Gvineja-Bisava

Ekvatoriālā Gvineja

Gajāna

Haiti

Jamaika

Kenija

Kiribati

Lesoto

Libērija

Madagaskara

Malāvija

Mali

Maurīcija

Mauritānija

Mozambika

Namībija

Nigēra

Nigērija

Uganda

Papua-Jaungvineja

Dominikānas Republika

Ruanda

Sentkitsa un Nevisa

Sentvinsenta un Grenadīnas

Sentlūsija

Zālamana salas

Samoa

Santome un Prinsipi

Senegāla

Seišelu salas

Sjerraleone

Somālija

Sudāna

Surinama

Svazilenda

Tanzānija

Čada

Togo

Tonga

Trinidāda un Tobāgo

Tuvalu

Vanuatu

Kongo Demokrātiskā Republika

Zambija

Zimbabve

| b) | (Aizjūras zemes un teritorijas)
  Franču Polinēzija
  Jaunkaledonija un piederīgās teritorijas
  Volisa un Futuna
  Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas
  Senpjēra un Mikelona
  Majota
  Nīderlandes Antiļas
  Aruba
  Grenlande
  Angilja
  Kaimanu salas
  Folklenda salas
  Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču salas
  Tērksas un Kaikosas salas
  Britu Virdžīnu salas
  Montserrata
  Pitkērna
  Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas
  Britu Antarktikas teritorija
  Britu Indijas okeāna teritorija |
| --- | --- |

b)

(Aizjūras zemes un teritorijas)

Franču Polinēzija

Jaunkaledonija un piederīgās teritorijas

Volisa un Futuna

Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas

Senpjēra un Mikelona

Majota

Nīderlandes Antiļas

Aruba

Grenlande

Angilja

Kaimanu salas

Folklenda salas

Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču salas

Tērksas un Kaikosas salas

Britu Virdžīnu salas

Montserrata

Pitkērna

Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas

Britu Antarktikas teritorija

Britu Indijas okeāna teritorija

---

II PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EEK) Nr. 2145/92
  (OV L 214, 30.7.1992., 20. lpp.). | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 3304/94
  (OV L 341, 30.12.1994., 48. lpp.). | tikai 1. pants, 2. punkts |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2005
  (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.). | tikai 3. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006
  (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.). | tikai 2. pants |

Komisijas Regula (EEK) Nr. 2145/92

(OV L 214, 30.7.1992., 20. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 3304/94

(OV L 341, 30.12.1994., 48. lpp.).

tikai 1. pants, 2. punkts

Komisijas Regula (EK) Nr. 1950/2005

(OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.).

tikai 3. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006

(OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

tikai 2. pants

---

III PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EEK) Nr. 2145/92 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants, pirmā daļa | 1. pants |
| 1. pants, otrā daļa | — |
| — | 2. pants |
| 2. pants, pirmā daļa | 3. pants |
| 2. pants, otrā daļa | — |
| Pielikums | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Regula (EEK) Nr. 2145/92

Šī regula

1. pants, pirmā daļa

1. pants

1. pants, otrā daļa

—

—

2. pants

2. pants, pirmā daļa

3. pants

2. pants, otrā daļa

—

Pielikums

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 148/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar ko atceļ 11 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Spānijas un Portugāles pievienošanās aktu un jo īpaši tā 175. pantu,

ņemot vērā Padomes 1985. gada 4. novembra Regulu (EEK) Nr. 3117/85, ar ko paredz vispārīgus noteikumus kompensācijas pabalstu piešķiršanai par Atlantijas sardīnēm (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu un 21. panta 3. un 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 2406/96, ar ko paredz kopējus tirdzniecības standartus attiecībā uz noteiktiem zivsaimniecības produktiem (3), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (4) un jo īpaši tās 25. pantu, 27. panta 6. punktu un 37. pantu,

tā kā:

| (1) | Kopienas tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko ievieš Kopienas iestādes. Šajā kontekstā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kuriem vairs nav reālas ietekmes. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas tiesību aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko ievieš Kopienas iestādes. Šajā kontekstā ir lietderīgi atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kuriem vairs nav reālas ietekmes.

| (2) | Šādas ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā:






  — | Komisijas 1985. gada 6. decembra Regula (EEK) Nr. 3459/85, ar ko nosaka sīki izstrādātas noteikumus kompensācijas pabalsta piešķiršanai par Atlantijas sardīnēm (5). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu, |
| --- | --- | --- |

(2)

Šādas ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā:

—

Komisijas 1985. gada 6. decembra Regula (EEK) Nr. 3459/85, ar ko nosaka sīki izstrādātas noteikumus kompensācijas pabalsta piešķiršanai par Atlantijas sardīnēm (5). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu,

| — | Komisijas 1986. gada 4. februāra Regula (EEK) Nr. 254/86, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus kvantitatīvo ierobežojumu pakāpeniskai atcelšanai, kuri piemērojami dalībvalstīs, izņemot Spāniju un Portugāli, attiecībā uz konservētām sardīnēm un tunzivīm, kuru izcelsmes vieta ir Spānija (6). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā bija paredzēta pārejas periodam, kas ir beidzies, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1986. gada 4. februāra Regula (EEK) Nr. 254/86, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus kvantitatīvo ierobežojumu pakāpeniskai atcelšanai, kuri piemērojami dalībvalstīs, izņemot Spāniju un Portugāli, attiecībā uz konservētām sardīnēm un tunzivīm, kuru izcelsmes vieta ir Spānija (6). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā bija paredzēta pārejas periodam, kas ir beidzies,

| — | Komisijas 1990. gada 13. decembra Regula (EEK) Nr. 3599/90, ar ko atlīdzina kaitējumu, kuru izraisījis aizliegums 1989. gadā kuģiem, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, zvejot jūrasmēles (7). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1989. gadu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1990. gada 13. decembra Regula (EEK) Nr. 3599/90, ar ko atlīdzina kaitējumu, kuru izraisījis aizliegums 1989. gadā kuģiem, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, zvejot jūrasmēles (7). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1989. gadu,

| — | Komisijas 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3863/91, ar ko nosaka minimālo realizācijas lielumu krabjiem, kas piemērojams noteiktos Lielbritānijas piekrastes apgabalos (8). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3863/91, ar ko nosaka minimālo realizācijas lielumu krabjiem, kas piemērojams noteiktos Lielbritānijas piekrastes apgabalos (8). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu,

| — | Komisijas 1994. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 897/94, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 piemērošanu attiecībā uz ievadprojektiem, kuri saistīti ar Kopienas zvejas kuģu atrašanās vietas nepārtrauktu novērošanu (9). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1994. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 897/94, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 piemērošanu attiecībā uz ievadprojektiem, kuri saistīti ar Kopienas zvejas kuģu atrašanās vietas nepārtrauktu novērošanu (9). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu,

| — | Komisijas 1996. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1419/96, ar ko nosaka kalmāru Loligo patagonica privātās uzglabāšanas atbalsta apjomu (10). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1996. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1419/96, ar ko nosaka kalmāru Loligo patagonica privātās uzglabāšanas atbalsta apjomu (10). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo pamata tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, kas nav saderīgas ar minētā akta piemērošanu,

| — | Komisijas 1999. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 2378/1999, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1282/1999, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 1998. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim (11). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1998. gadu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1999. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 2378/1999, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1282/1999, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 1998. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim (11). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1998. gadu,

| — | Komisijas 2000. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1103/2000, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 1999. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim (12). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1999. gadu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2000. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1103/2000, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 1999. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim (12). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 1999. gadu,

| — | Komisijas 2000. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 1702/2000, ar ko nosaka mencu zvejas aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu (13). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās uz 2000. gadam iedalītajām kvotām, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2000. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 1702/2000, ar ko nosaka mencu zvejas aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu (13). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās uz 2000. gadam iedalītajām kvotām,

| — | Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 585/2001, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 2000. gada 1. janvāra līdz 31. martam (14). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 2000. gadu, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 585/2001, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 2000. gada 1. janvāra līdz 31. martam (14). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 2000. gadu,

| — | Komisijas 2001. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2496/2001, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 2001. gada 1. janvāra līdz 31. martam (15). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 2001. gadu. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2496/2001, ar ko nosaka kompensāciju piešķiršanu ražotāju organizācijām attiecībā uz tunzivīm, kuras piegādātas apstrādes rūpniecībai no 2001. gada 1. janvāra līdz 31. martam (15). Minētajai regulai vairs nav ietekmes, jo tā attiecās tikai uz 2001. gadu.

| (3) | Tiesiskās drošības un skaidrības labad 2. apsvērumā minētās regulas ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Tiesiskās drošības un skaidrības labad 2. apsvērumā minētās regulas ir jāatceļ.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atceļamās regulas

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 3459/85, (EEK) Nr. 254/86, (EEK) Nr. 3599/90, (EEK) Nr. 3863/91, (EK) Nr. 897/94, (EK) Nr. 1419/96, (EK) Nr. 2378/1999, (EK) Nr. 1103/2000, (EK) Nr. 1702/2000, (EK) Nr. 585/2001 un (EK) Nr. 2496/2001.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 297, 9.11.1985., 1. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 334, 23.12.1996., 1. lpp.

3

(4)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

4

(5)  OV L 332, 10.12.1985., 16. lpp.

5

(6)  OV L 31, 6.2.1986., 13. lpp.

6

(7)  OV L 350, 14.12.1990., 50. lpp.

7

(8)  OV L 363, 31.12.1991., 1. lpp.

8

(9)  OV L 104, 23.4.1994., 18. lpp.

9

(10)  OV L 182, 23.7.1996., 11. lpp.

10

(11)  OV L 287, 10.11.1999., 12. lpp.

11

(12)  OV L 125, 26.5.2000., 18. lpp.

12

(13)  OV L 195, 1.8.2000., 21. lpp.

13

(14)  OV L 86, 27.3.2001., 8. lpp.

14

(15)  OV L 337, 20.12.2001., 25. lpp.

15

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 149/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteikta valsts intervence sausā vājpiena pulverim. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteikta valsts intervence sausā vājpiena pulverim.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 214/2001 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz valsts intervenci sausā vājpiena pulverim. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 214/2001 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz valsts intervenci sausā vājpiena pulverim.

| (3) | Ņemot vērā jauno kārtību un iegūto pieredzi, ir lietderīgi grozīt un vajadzības gadījumā vienkāršot sīki izstrādātos noteikumus, kas reglamentē intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jauno kārtību un iegūto pieredzi, ir lietderīgi grozīt un vajadzības gadījumā vienkāršot sīki izstrādātos noteikumus, kas reglamentē intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteikts jauns olbaltumvielu satura standarts sausā vājpiena pulverī – 34 % no masas beztauku sausnā –, tādēļ atbilstīgā produkta definīcija ir jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteikts jauns olbaltumvielu satura standarts sausā vājpiena pulverī – 34 % no masas beztauku sausnā –, tādēļ atbilstīgā produkta definīcija ir jāgroza.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā saistībā ar 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu noteikts ierobežojums sausā vājpiena pulvera valsts intervencei par noteiktu cenu piedāvātajam daudzumam – 109 000 tonnām – periodam no 1. marta līdz 31. augustam. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā saistībā ar 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu noteikts ierobežojums sausā vājpiena pulvera valsts intervencei par noteiktu cenu piedāvātajam daudzumam – 109 000 tonnām – periodam no 1. marta līdz 31. augustam.

| (6) | Lai ievērotu 109 000 tonnu apmērā noteikto ierobežojumu, ir lietderīgi paredzēt pārdomu periodu, kura laikā var veikt īpašus pasākumus, jo sevišķi attiecībā uz izskatāmajiem piedāvājumiem, pirms tiek pieņemts lēmums par piedāvājumiem. Šie pasākumi var būt intervences pārtraukšana, piešķiršanas procentu piemērošana un izskatāmo piedāvājumu noraidīšana. Tiem vajadzīga tūlītēja rīcība, tāpēc jānodrošina Komisijai iespēja nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus. Ņemot vērā valsts svētku dienas 2009. gada aprīlī, jāparedz atkāpe attiecībā uz datumiem piedāvājumu iesniegšanai, lai nodrošinātu atbilstību 109 000 tonnu apmērā noteiktajam ierobežojumam, kas jāiepērk par noteiktu cenu. |
| --- | --- |

(6)

Lai ievērotu 109 000 tonnu apmērā noteikto ierobežojumu, ir lietderīgi paredzēt pārdomu periodu, kura laikā var veikt īpašus pasākumus, jo sevišķi attiecībā uz izskatāmajiem piedāvājumiem, pirms tiek pieņemts lēmums par piedāvājumiem. Šie pasākumi var būt intervences pārtraukšana, piešķiršanas procentu piemērošana un izskatāmo piedāvājumu noraidīšana. Tiem vajadzīga tūlītēja rīcība, tāpēc jānodrošina Komisijai iespēja nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus. Ņemot vērā valsts svētku dienas 2009. gada aprīlī, jāparedz atkāpe attiecībā uz datumiem piedāvājumu iesniegšanai, lai nodrošinātu atbilstību 109 000 tonnu apmērā noteiktajam ierobežojumam, kas jāiepērk par noteiktu cenu.

| (7) | Drošības pakāpei jānodrošina, ka iesniegtie piedāvājumi netiek atsaukti, tādēļ visiem piedāvājumiem šīs regulas ietvaros jāpiemēro drošības maksa EUR 5 par 100 kg. |
| --- | --- |

(7)

Drošības pakāpei jānodrošina, ka iesniegtie piedāvājumi netiek atsaukti, tādēļ visiem piedāvājumiem šīs regulas ietvaros jāpiemēro drošības maksa EUR 5 par 100 kg.

| (8) | Sausā vājpiena pulvera uzglabāšana privātās noliktavās tika likvidēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1152/2007 (3), atsauce uz šo shēmu ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(8)

Sausā vājpiena pulvera uzglabāšana privātās noliktavās tika likvidēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1152/2007 (3), atsauce uz šo shēmu ir jāsvītro.

| (9) | Jānovērš nelieli atlikumi noliktavās, un daudzumi līdz 5 000 kg jāpiedāvā apstiprinātajiem pretendentiem. |
| --- | --- |

(9)

Jānovērš nelieli atlikumi noliktavās, un daudzumi līdz 5 000 kg jāpiedāvā apstiprinātajiem pretendentiem.

| (10) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 214/2001 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 214/2001 attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 214/2001 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Šī regula nosaka sīki izstrādātus noteikumus intervences pasākumu piemērošanai sausā vājpiena pulvera tirgū, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā, attiecībā uz:






  a) | iepirkumiem par noteiktu cenu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā saistībā ar 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Šī regula nosaka sīki izstrādātus noteikumus intervences pasākumu piemērošanai sausā vājpiena pulvera tirgū, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā, attiecībā uz:

a)

iepirkumiem par noteiktu cenu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā saistībā ar 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| b) | iepirkšanu saskaņā ar pastāvīgu konkursu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

b)

iepirkšanu saskaņā ar pastāvīgu konkursu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 3. punktā;

| c) | sausā vājpiena pulvera pārdošanu no valsts rezervēm pastāvīgā konkursā. |
| --- | --- |

c)

sausā vājpiena pulvera pārdošanu no valsts rezervēm pastāvīgā konkursā.

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu groza šādi:
  “1.   Intervences aģentūras iepērk tikai tādu sausā vājpiena pulveri, kurš atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā un šā panta 2. līdz 7. punktā un kuru piedāvā intervencei periodā no 1. marta līdz 31. augustam.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

1. punktu groza šādi:

“1.   Intervences aģentūras iepērk tikai tādu sausā vājpiena pulveri, kurš atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā un šā panta 2. līdz 7. punktā un kuru piedāvā intervencei periodā no 1. marta līdz 31. augustam.”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Kompetentās iestādes pārbauda sausā vājpiena pulvera kvalitāti, izmantojot šīs regulas I pielikumā norādītās analīzes metodes un pamatojoties uz paraugiem, kas ņemti saskaņā ar šīs regulas III pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Šīm pārbaudēm jānosaka, vai, izņemot atļautās izejvielas, kas izmantotas olbaltumvielu satura korekcijai, kā noteikts Padomes Direktīvas 2001/114/EK (5) I pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā, sausajā vājpiena pulverī nav citu produktu, īpaši paniņu vai sūkalu, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.
  Olbaltumvielu satura korekcija, ja tā nepieciešama, jāveic šķidrajā fāzē.
  Tomēr, ja Komisija piekrīt, tad dalībvalstis var izveidot paškontroles sistēmu attiecībā uz konkrētām kvalitātes prasībām un konkrētiem apstiprinātiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kompetentās iestādes pārbauda sausā vājpiena pulvera kvalitāti, izmantojot šīs regulas I pielikumā norādītās analīzes metodes un pamatojoties uz paraugiem, kas ņemti saskaņā ar šīs regulas III pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Šīm pārbaudēm jānosaka, vai, izņemot atļautās izejvielas, kas izmantotas olbaltumvielu satura korekcijai, kā noteikts Padomes Direktīvas 2001/114/EK (5) I pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā, sausajā vājpiena pulverī nav citu produktu, īpaši paniņu vai sūkalu, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.

Olbaltumvielu satura korekcija, ja tā nepieciešama, jāveic šķidrajā fāzē.

Tomēr, ja Komisija piekrīt, tad dalībvalstis var izveidot paškontroles sistēmu attiecībā uz konkrētām kvalitātes prasībām un konkrētiem apstiprinātiem uzņēmumiem.

| 3) | Regulas 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Sertifikātā jāietver informācija, kas norādīta 2. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un apliecinājums par to, ka sausā vājpiena pulveris ražots no vājpiena Kopienā apstiprinātā uzņēmumā un ka olbaltumvielu satura korekcija, ja tā bijusi nepieciešama, veikta šķidrajā fāzē, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Sertifikātā jāietver informācija, kas norādīta 2. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktā, un apliecinājums par to, ka sausā vājpiena pulveris ražots no vājpiena Kopienā apstiprinātā uzņēmumā un ka olbaltumvielu satura korekcija, ja tā bijusi nepieciešama, veikta šķidrajā fāzē, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā.”

| 4) | Regulas 2. iedaļas nosaukumu groza šādi: |
| --- | --- |

4)

Regulas 2. iedaļas nosaukumu groza šādi:

| 5) | Regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu groza šādi:






  i) | otro daļu svītro; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Regulas 5. pantu groza šādi:

a)

2. punktu groza šādi:

i)

otro daļu svītro;

| ii) | pievieno šādu jaunu daļu:
  “Uzskata, ka piedāvājumi, kuri iesniegti sestdienā, svētdienā vai valsts svētku dienā, saņemti intervences aģentūrā pirmajā darbdienā, kas seko dienai, kurā tie tika iesniegti.
  Uzskata, ka piedāvājumus, kuri iesniegti no 2009. gada 6. līdz 13. aprīlim, intervences aģentūra saņēmusi 2009. gada 14. aprīlī.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu jaunu daļu:

“Uzskata, ka piedāvājumi, kuri iesniegti sestdienā, svētdienā vai valsts svētku dienā, saņemti intervences aģentūrā pirmajā darbdienā, kas seko dienai, kurā tie tika iesniegti.

Uzskata, ka piedāvājumus, kuri iesniegti no 2009. gada 6. līdz 13. aprīlim, intervences aģentūra saņēmusi 2009. gada 14. aprīlī.”;

| b) | panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ir sniegts pierādījums, ka ne vēlāk kā dienā, kad saņemts piedāvājums, dalībvalstī, kurā iesniegts piedāvājums, pārdevējs ir iemaksājis drošības naudu EUR 5 par 100 kg.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ir sniegts pierādījums, ka ne vēlāk kā dienā, kad saņemts piedāvājums, dalībvalstī, kurā iesniegts piedāvājums, pārdevējs ir iemaksājis drošības naudu EUR 5 par 100 kg.”;

| c) | pievieno šādu jaunu punktu:
  “5.   Piedāvājumus nevar atsaukt pēc tam, kad tos saņēmusi intervences aģentūra.” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu jaunu punktu:

“5.   Piedāvājumus nevar atsaukt pēc tam, kad tos saņēmusi intervences aģentūra.”

| 6) | Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  Piedāvājuma uzturēšana spēkā un sausā vājpiena pulvera piegāde kompetentās iestādes norādītajai noliktavai šīs regulas 7. panta 2. punktā noteiktajā termiņā un atbilstība šīs regulas 2. panta prasībām ir pamatprasības Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (6) 20. panta nozīmē. |
| --- | --- |

6)

Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Piedāvājuma uzturēšana spēkā un sausā vājpiena pulvera piegāde kompetentās iestādes norādītajai noliktavai šīs regulas 7. panta 2. punktā noteiktajā termiņā un atbilstība šīs regulas 2. panta prasībām ir pamatprasības Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 (6) 20. panta nozīmē.

| 7) | Regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pēc piedāvājuma pārbaudes un piektajā darbdienā, kas seko dienai, kad saņemts pārdošanas piedāvājums, intervences aģentūra izdod piegādes rīkojumu, ja Komisija nenosaka īpašus pasākumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu.
  Piegādes rīkojumu datē un numurē, un tajā norāda:






  a) | sausā vājpiena pulvera daudzumu, kas jāpiegādā; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pēc piedāvājuma pārbaudes un piektajā darbdienā, kas seko dienai, kad saņemts pārdošanas piedāvājums, intervences aģentūra izdod piegādes rīkojumu, ja Komisija nenosaka īpašus pasākumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu.

Piegādes rīkojumu datē un numurē, un tajā norāda:

a)

sausā vājpiena pulvera daudzumu, kas jāpiegādā;

| b) | piegādes beigu dienu; |
| --- | --- |

b)

piegādes beigu dienu;

| c) | noliktavu, kurā tas jāpiegādā. |
| --- | --- |

c)

noliktavu, kurā tas jāpiegādā.

Piegādes rīkojumi netiek izsniegti par daudzumiem, par kuriem nav ziņots saskaņā ar 9.a panta 1. punktu.”;

| b) | 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Drošības naudu, kas paredzēta 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā, atmaksā, tiklīdz pārdevējs ir piegādājis visu piegādes rīkojumā norādīto daudzumu tajā noteiktajā termiņā un ir konstatēta atbilstība 2. panta prasībām.
  Ja sausā vājpiena pulveris neatbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, sausā vājpiena pulvera piedāvājumu noraida un drošības naudu ietur attiecībā uz noraidīto daudzumu.
  4.   Uzskata, ka intervences aģentūra ir pārņēmusi sausā vājpiena pulveri dienā, kad viss piegādes rīkojumā iekļautais sausā vājpiena pulvera daudzums ievests intervences aģentūras izraudzītajā noliktavā, tomēr ne agrāk kā nākamajā dienā pēc tam, kad izsniegts piegādes rīkojums.” |
| --- | --- |

b)

3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Drošības naudu, kas paredzēta 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā, atmaksā, tiklīdz pārdevējs ir piegādājis visu piegādes rīkojumā norādīto daudzumu tajā noteiktajā termiņā un ir konstatēta atbilstība 2. panta prasībām.

Ja sausā vājpiena pulveris neatbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, sausā vājpiena pulvera piedāvājumu noraida un drošības naudu ietur attiecībā uz noraidīto daudzumu.

4.   Uzskata, ka intervences aģentūra ir pārņēmusi sausā vājpiena pulveri dienā, kad viss piegādes rīkojumā iekļautais sausā vājpiena pulvera daudzums ievests intervences aģentūras izraudzītajā noliktavā, tomēr ne agrāk kā nākamajā dienā pēc tam, kad izsniegts piegādes rīkojums.”

| 8) | Regulas 8. panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

8)

Regulas 8. panta 2. punktu svītro.

| 9) | Regulas 2. iedaļā pievieno šādu 9.a pantu:
  “9.a pants
  1.   Katru pirmdienu ne vēlāk kā pulksten 14.00 (Briseles laiks) dalībvalstis informē Komisiju par tiem sausā vājpiena pulvera daudzumiem, uz ko iepriekšējā nedēļā ir attiecies pārdošanas piedāvājums saskaņā ar 5. pantu.
  2.   Ja ir konstatēts, ka piedāvājumi, kuri minēti 5. pantā, viena gada laikā tuvojas 80 000 tonnu, Komisija informē dalībvalstis par to, kurā datumā tā paziņos informāciju, kas noteikta 1. punktā, katru darbdienu līdz plkst. 14.00 (Briseles laiks) tiem sausā vājpiena pulvera daudzumiem, kuri piedāvāti iepriekšējā darbdienā.
  3.   Lai panāktu atbilstību ierobežojumam, kas norādīts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā, Komisija nolemj bez tās komitejas palīdzības, kas minēta tās pašas regulas 195. panta 1. punktā:






  a) | pārtraukt intervences iepirkumu par noteiktu cenu; |
| --- | --- | --- |

9)

Regulas 2. iedaļā pievieno šādu 9.a pantu:

“9.a pants

1.   Katru pirmdienu ne vēlāk kā pulksten 14.00 (Briseles laiks) dalībvalstis informē Komisiju par tiem sausā vājpiena pulvera daudzumiem, uz ko iepriekšējā nedēļā ir attiecies pārdošanas piedāvājums saskaņā ar 5. pantu.

2.   Ja ir konstatēts, ka piedāvājumi, kuri minēti 5. pantā, viena gada laikā tuvojas 80 000 tonnu, Komisija informē dalībvalstis par to, kurā datumā tā paziņos informāciju, kas noteikta 1. punktā, katru darbdienu līdz plkst. 14.00 (Briseles laiks) tiem sausā vājpiena pulvera daudzumiem, kuri piedāvāti iepriekšējā darbdienā.

3.   Lai panāktu atbilstību ierobežojumam, kas norādīts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā, Komisija nolemj bez tās komitejas palīdzības, kas minēta tās pašas regulas 195. panta 1. punktā:

a)

pārtraukt intervences iepirkumu par noteiktu cenu;

| b) | ja visa vienā dienā piedāvātā daudzuma pieņemšana nozīmē maksimālā pieņemamā daudzuma pārsniegšanu, nosacīt procentuālu daudzumu, par kādu samazina kopējo piedāvājumu daudzumu, kas minētajā dienā saņemts no katra pārdevēja; |
| --- | --- |

b)

ja visa vienā dienā piedāvātā daudzuma pieņemšana nozīmē maksimālā pieņemamā daudzuma pārsniegšanu, nosacīt procentuālu daudzumu, par kādu samazina kopējo piedāvājumu daudzumu, kas minētajā dienā saņemts no katra pārdevēja;

| c) | attiecīgajā gadījumā noraidīt piedāvājumus, kuriem nav izsniegts piegādes rīkojums. |
| --- | --- |

c)

attiecīgajā gadījumā noraidīt piedāvājumus, kuriem nav izsniegts piegādes rīkojums.

Atkāpjoties no šīs regulas 5. panta 5. punkta, pārdevējs, uz kura piedāvājumu attiecināts samazinājums saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu, var nolemt atsaukt piedāvājumu piecu darbdienu laikā no tās regulas publicēšanas dienas, kurā noteikts procentuālais samazinājums.”

| 10) | Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
  “11. pants
  1.   Intervences aģentūra izraugās pieejamo noliktavu, kas ir vistuvāk vietai, kur glabā sausā vājpiena pulveri.
  Tomēr intervences aģentūra var izvēlēties citu noliktavu, kas atrodas maksimāli 350 km attālumā, ja šīs noliktavas izvēle nav saistīta ar papildu uzglabāšanas maksu.
  Intervences aģentūra var izvēlēties noliktavu, kas atrodas tālāk par šo attālumu, ja tādā gadījumā kopējie izdevumi, ieskaitot uzglabāšanas un transportēšanas izmaksas, ir mazāki. Tādā gadījumā intervences aģentūra tūlīt paziņo par savu izvēli Komisijai.
  2.   Ja intervences aģentūra, kas iepērk sausā vājpiena pulveri, atrodas dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kuras teritorijā piedāvātais sausā vājpiena pulveris tiek uzglabāts, 1. punktā minētā maksimālā attāluma aprēķinam neņem vērā attālumu starp pārdevēja noliktavu un iepērkošās intervences aģentūras dalībvalsts robežu.
  3.   Ja 1. punktā minētais maksimālais attālums pārsniegts, transportēšanas papildizmaksas, ko sedz intervences aģentūra, ir EUR 0,05 par tonnu un par kilometru.” |
| --- | --- |

10)

Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

1.   Intervences aģentūra izraugās pieejamo noliktavu, kas ir vistuvāk vietai, kur glabā sausā vājpiena pulveri.

Tomēr intervences aģentūra var izvēlēties citu noliktavu, kas atrodas maksimāli 350 km attālumā, ja šīs noliktavas izvēle nav saistīta ar papildu uzglabāšanas maksu.

Intervences aģentūra var izvēlēties noliktavu, kas atrodas tālāk par šo attālumu, ja tādā gadījumā kopējie izdevumi, ieskaitot uzglabāšanas un transportēšanas izmaksas, ir mazāki. Tādā gadījumā intervences aģentūra tūlīt paziņo par savu izvēli Komisijai.

2.   Ja intervences aģentūra, kas iepērk sausā vājpiena pulveri, atrodas dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kuras teritorijā piedāvātais sausā vājpiena pulveris tiek uzglabāts, 1. punktā minētā maksimālā attāluma aprēķinam neņem vērā attālumu starp pārdevēja noliktavu un iepērkošās intervences aģentūras dalībvalsts robežu.

3.   Ja 1. punktā minētais maksimālais attālums pārsniegts, transportēšanas papildizmaksas, ko sedz intervences aģentūra, ir EUR 0,05 par tonnu un par kilometru.”

| 11) | Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants
  Ja Komisija nolemj, ka sausā vājpiena pulveris jāiepērk ar atklātu pastāvīgu konkursu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 3. punktu saistībā ar minētās regulas 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu un saskaņā ar tās 195. panta 2. punktā noteikto kārtību, tad piemēro šīs regulas 2., 3., 4., 10., 11. un 12. panta noteikumus, ja vien šajā iedaļā nav paredzēts citādi.” |
| --- | --- |

11)

Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Ja Komisija nolemj, ka sausā vājpiena pulveris jāiepērk ar atklātu pastāvīgu konkursu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 13. panta 3. punktu saistībā ar minētās regulas 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu un saskaņā ar tās 195. panta 2. punktā noteikto kārtību, tad piemēro šīs regulas 2., 3., 4., 10., 11. un 12. panta noteikumus, ja vien šajā iedaļā nav paredzēts citādi.”

| 12) | Regulas 14. panta 2. punkts tiek aizstāts ar šādu:
  “2.   Termiņš piedāvājumu iesniegšanai katram konkrētam konkursam ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša trešajā otrdienā, izņemot augusta ceturto otrdienu. Ja otrdiena ir valsts svētku diena, termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) iepriekšējā darbdienā.” |
| --- | --- |

12)

Regulas 14. panta 2. punkts tiek aizstāts ar šādu:

“2.   Termiņš piedāvājumu iesniegšanai katram konkrētam konkursam ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša trešajā otrdienā, izņemot augusta ceturto otrdienu. Ja otrdiena ir valsts svētku diena, termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) iepriekšējā darbdienā.”

| 13) | Šādi groza 15. panta 3. punktu:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | tie attiecas uz sausā vājpiena pulveri, kas saražots 31 dienā vai attiecīgajā gadījumā četrās nedēļās pirms dienas, kad beidzas konkursa pieteikumu iesniegšanas termiņš, kā minēts 14. panta 2. punktā.” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Šādi groza 15. panta 3. punktu:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

tie attiecas uz sausā vājpiena pulveri, kas saražots 31 dienā vai attiecīgajā gadījumā četrās nedēļās pirms dienas, kad beidzas konkursa pieteikumu iesniegšanas termiņš, kā minēts 14. panta 2. punktā.”

| b) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | ir iesniegts pierādījums, ka pretendents, pirms beidzies termiņš pieteikumu iesniegšanai par attiecīgo uzaicinājumu uz konkursu dalībvalstī, kurā pieteikums iesniegts, iemaksājis drošības naudu EUR 5 par 100 kg.” |
| --- | --- | --- |

b)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

ir iesniegts pierādījums, ka pretendents, pirms beidzies termiņš pieteikumu iesniegšanai par attiecīgo uzaicinājumu uz konkursu dalībvalstī, kurā pieteikums iesniegts, iemaksājis drošības naudu EUR 5 par 100 kg.”

| 14) | Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Piedāvājuma uzturēšana spēkā un sausā vājpiena pulvera piegāde intervences aģentūras norādītajai noliktavai šīs regulas 19. panta 3. punktā noteiktajā termiņā un atbilstība 2. panta prasībām ir pamatprasības Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē.” |
| --- | --- |

14)

Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Piedāvājuma uzturēšana spēkā un sausā vājpiena pulvera piegāde intervences aģentūras norādītajai noliktavai šīs regulas 19. panta 3. punktā noteiktajā termiņā un atbilstība 2. panta prasībām ir pamatprasības Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē.”

| 15) | Regulas 17. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ņemot vērā par katru uzaicinājumu uz konkursu saņemtos piedāvājumus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo iepirkuma cenu.”; |
| --- | --- |

15)

Regulas 17. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ņemot vērā par katru uzaicinājumu uz konkursu saņemtos piedāvājumus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo iepirkuma cenu.”;

| 16) | Regulas 19. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Intervences aģentūra veiksmīgajam pretendentam tūlīt izsniedz datētu un numurētu piegādes rīkojumu, kurā norāda:






  a) | piegādājamo daudzumu; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Regulas 19. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Intervences aģentūra veiksmīgajam pretendentam tūlīt izsniedz datētu un numurētu piegādes rīkojumu, kurā norāda:

a)

piegādājamo daudzumu;

| b) | sausā vājpiena pulvera piegādes galīgo termiņu; |
| --- | --- |

b)

sausā vājpiena pulvera piegādes galīgo termiņu;

| c) | noliktavu, kurā tas jāpiegādā. |
| --- | --- |

c)

noliktavu, kurā tas jāpiegādā.

Piegādes rīkojumi netiek izdoti daudzumiem, par kuriem nav ziņots saskaņā ar 17. panta 1. punktu.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Drošības naudu, kas paredzēta 15. panta 3. punkta d) apakšpunktā, atmaksā, tiklīdz pārdevējs ir piegādājis visu piegādes rīkojumā norādīto daudzumu tajā noteiktajā termiņā un ir konstatēta atbilstība 2. panta prasībām.
  Ja sausais vājpiena pulveris neatbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, sauso vājpiena pulvera piedāvājumu noraida un drošības naudu ietur attiecībā uz izbrāķēto daudzumu.” |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Drošības naudu, kas paredzēta 15. panta 3. punkta d) apakšpunktā, atmaksā, tiklīdz pārdevējs ir piegādājis visu piegādes rīkojumā norādīto daudzumu tajā noteiktajā termiņā un ir konstatēta atbilstība 2. panta prasībām.

Ja sausais vājpiena pulveris neatbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, sauso vājpiena pulvera piedāvājumu noraida un drošības naudu ietur attiecībā uz izbrāķēto daudzumu.”

| 17) | Regulas 20. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Laikā starp 120. un 140. dienu pēc sausā vājpiena pulvera pārņemšanas intervences aģentūra samaksā veiksmīgajam pretendentam cenu, kas norādīta viņa piedāvājumā, saskaņā ar 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu, ar noteikumu, ka ir konstatēta atbilstība 2. panta 1., 2., 3., 5., 6. un 7. punktam un 15. panta 3. punkta a) apakšpunktam.”; |
| --- | --- | --- |

17)

Regulas 20. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Laikā starp 120. un 140. dienu pēc sausā vājpiena pulvera pārņemšanas intervences aģentūra samaksā veiksmīgajam pretendentam cenu, kas norādīta viņa piedāvājumā, saskaņā ar 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu, ar noteikumu, ka ir konstatēta atbilstība 2. panta 1., 2., 3., 5., 6. un 7. punktam un 15. panta 3. punkta a) apakšpunktam.”;

| b) | svītro 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

svītro 2. punktu.

| 18) | Regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Termiņš piedāvājumu iesniegšanai katram konkrētam konkursam ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša trešajā otrdienā. Tomēr augustā šis termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) ceturtajā otrdienā un decembrī – plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša otrajā otrdienā. Ja otrdiena ir valsts svētku diena, termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) iepriekšējā darbdienā.” |
| --- | --- |

18)

Regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Termiņš piedāvājumu iesniegšanai katram konkrētam konkursam ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša trešajā otrdienā. Tomēr augustā šis termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) ceturtajā otrdienā un decembrī – plkst. 11.00 (Briseles laiks) mēneša otrajā otrdienā. Ja otrdiena ir valsts svētku diena, termiņš ir plkst. 11.00 (Briseles laiks) iepriekšējā darbdienā.”

| 19) | Regulas 24.c pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Ja pēc visu sekmīgo piedāvājumu pieņemšanas noliktavā atlikušais daudzums ir mazāks par 5 000 kg, šo atlikušo daudzumu intervences aģentūra piedāvā sekmīgajiem pretendentiem, sākot ar to, kurš piedāvājis augstāko cenu. Sekmīgajam pretendentam piedāvā iespēju nopirkt atlikušo daudzumu par to pašu cenu, kāda ir viņam piešķirtajam daudzumam.”; |
| --- | --- | --- |

19)

Regulas 24.c pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ja pēc visu sekmīgo piedāvājumu pieņemšanas noliktavā atlikušais daudzums ir mazāks par 5 000 kg, šo atlikušo daudzumu intervences aģentūra piedāvā sekmīgajiem pretendentiem, sākot ar to, kurš piedāvājis augstāko cenu. Sekmīgajam pretendentam piedāvā iespēju nopirkt atlikušo daudzumu par to pašu cenu, kāda ir viņam piešķirtajam daudzumam.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “7.   Vēlākais nākamās nedēļas trešajā darbdienā pēc 24.a panta 2. punktā minētā lēmuma publicēšanas dalībvalstis Komisijai paziņo katra pretendenta vārdu un adresi, kas atbilst 24.a panta 1. punktā norādītajam kodētajam numuram.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“7.   Vēlākais nākamās nedēļas trešajā darbdienā pēc 24.a panta 2. punktā minētā lēmuma publicēšanas dalībvalstis Komisijai paziņo katra pretendenta vārdu un adresi, kas atbilst 24.a panta 1. punktā norādītajam kodētajam numuram.”

| 20) | Regulas 24.e pantam pievieno šādu punktu:
  “3.   Izņemot force majeure gadījumus, ja veiksmīgais pretendents nepilda šā panta 2. punktā paredzēto prasību, atsavina 23. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādīto piedāvājumu nodrošinājumu un attiecīgos pārdošanai paredzētos daudzumus anulē.” |
| --- | --- |

20)

Regulas 24.e pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Izņemot force majeure gadījumus, ja veiksmīgais pretendents nepilda šā panta 2. punktā paredzēto prasību, atsavina 23. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādīto piedāvājumu nodrošinājumu un attiecīgos pārdošanai paredzētos daudzumus anulē.”

| 21) | Svītro III nodaļu. |
| --- | --- |

21)

Svītro III nodaļu.

| 22) | Svītro IV nodaļu. |
| --- | --- |

22)

Svītro IV nodaļu.

| 23) | Regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

23)

Regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp.

2

(3)  OV L 258, 4.10.2007., 3. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”

4

(5)  OV L 15, 17.1.2002., 19. lpp.”

5

(6)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.”

6

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SASTĀVU, KVALITĀTES RĀDĪTĀJI UN ANALĪZES

| Rādītāji | Sastāva un kvalitātes rādītāji | Standartmetode |
| --- | --- | --- |
| Olbaltumvielu saturs | Vismaz 34,0 % beztauku sausnā | (1) |
| Tauku saturs | Ne vairāk kā 1,00 % | (1) |
| Ūdens saturs | Ne vairāk kā 3,5 % | (1) |
| Titrējamais skābums decinormāla nātrija hidroksīda šķīdumā, ml | Ne vairāk kā 19,5 ml | (1) |
| Laktātu saturs | Ne vairāk kā 150 mg/100 g | (1) |
| Piedevas | Nav | (1) |
| Fosfatāzes tests | Negatīvs, t. i., ne vairāk kā 350 mU fosfatāzes aktivitātes uz litru rekonstituēta piena | (1) |
| Šķīdības koeficients | Ne vairāk kā 0,5 ml (24 °C) | (1) |
| Piedegušo daļiņu rādītājs | Ne vairāk kā 15,0 mg, t. i., B diska minimums | (1) |
| Mikroorganismu saturs | Ne vairāk kā 40 000 uz gramu | (1) |
| Kolibaktēriju noteikšana | Negatīvs 0,1 gramā | (1) |
| Paniņu noteikšana (2) | Negatīvs (3) | (1) |
| Himozīna (siera fermenta) sūkalu noteikšana (4) | Nav | (1) |
| Skābo sūkalu noteikšana (4) | Nav | Kompetentās iestādes apstiprināta metode |
| Garša un smarža | Tīra | (1) |
| Izskats | Balta vai mazliet dzeltenīga krāsa, bez piemaisījumiem un krāsainām daļiņām | (1) |
| Antibakteriālās vielas | Negatīvs (5) | (1) |

Rādītāji

Sastāva un kvalitātes rādītāji

Standartmetode

Olbaltumvielu saturs

Vismaz 34,0 % beztauku sausnā

(1)

Tauku saturs

Ne vairāk kā 1,00 %

(1)

Ūdens saturs

Ne vairāk kā 3,5 %

(1)

Titrējamais skābums decinormāla nātrija hidroksīda šķīdumā, ml

Ne vairāk kā 19,5 ml

(1)

Laktātu saturs

Ne vairāk kā 150 mg/100 g

(1)

Piedevas

Nav

(1)

Fosfatāzes tests

Negatīvs, t. i., ne vairāk kā 350 mU fosfatāzes aktivitātes uz litru rekonstituēta piena

(1)

Šķīdības koeficients

Ne vairāk kā 0,5 ml (24 °C)

(1)

Piedegušo daļiņu rādītājs

Ne vairāk kā 15,0 mg, t. i., B diska minimums

(1)

Mikroorganismu saturs

Ne vairāk kā 40 000 uz gramu

(1)

Kolibaktēriju noteikšana

Negatīvs 0,1 gramā

(1)

Paniņu noteikšana (2)

Negatīvs (3)

(1)

Himozīna (siera fermenta) sūkalu noteikšana (4)

Nav

(1)

Skābo sūkalu noteikšana (4)

Nav

Kompetentās iestādes apstiprināta metode

Garša un smarža

Tīra

(1)

Izskats

Balta vai mazliet dzeltenīga krāsa, bez piemaisījumiem un krāsainām daļiņām

(1)

Antibakteriālās vielas

Negatīvs (5)

(1)

---

(1)  Izmantojamās standartmetodes ir tās, kas noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 273/2008 (OV L 88, 29.3.2008., 1. lpp.).

1

(2)  “Paniņas” nozīmē sviesta ražošanas blakusproduktu, ko iegūst, kuļot krējumu un atdalot cietos taukus.

2

(3)  To, ka nav pievienotas paniņas, var noteikt, vai nu vismaz reizi nedēļā bez iepriekšēja pieteikuma veicot pārbaudi uz vietas ražotnē, vai ar galaprodukta laboratorijas analīzēm, kas uzrāda, lielākais, 69,31 mg FEDF uz 100 g.

3

(4)  “Sūkalas” nozīmē siera vai kazeīna ražošanas blakusproduktu, kuru iegūst skābju apstrādes, himozīna (siera fermenta) apstrādes un/vai ķīmiski fizikālu procesu rezultātā.

4

(5)  Neapstrādātajam pienam, ko lieto sausā vājpiena pulvera ražošanai, jāatbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX iedaļā.”

5

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 150/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 161. panta 3. punktu, 164. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 170. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 619/2008 (2) paredz konkursa procedūras noteikumus saistībā ar eksporta kompensācijām par dabisko sviestu blokos ar kodu ex ex 0405 10 19 9700, sviesta eļļu tvertnēs ar kodu ex ex 0405 90 10 9000 un sauso vājpienu ar kodu ex ex 0402 10 19 9000. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 619/2008 (2) paredz konkursa procedūras noteikumus saistībā ar eksporta kompensācijām par dabisko sviestu blokos ar kodu ex ex 0405 10 19 9700, sviesta eļļu tvertnēs ar kodu ex ex 0405 90 10 9000 un sauso vājpienu ar kodu ex ex 0402 10 19 9000.

| (2) | Ir izsludināts pastāvīgs konkurss, lai noteiktu eksporta kompensācijas par šiem piena produktiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 619/2008 4. panta 2. punktu katrs konkursa posms notiek reizi mēnesī. Lai labāk reaģētu uz piena tirgus stāvokļa pasliktināšanos, konkursa procedūras eksporta kompensāciju noteikšanai jāorganizē divas reizes mēnesī. |
| --- | --- |

(2)

Ir izsludināts pastāvīgs konkurss, lai noteiktu eksporta kompensācijas par šiem piena produktiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 619/2008 4. panta 2. punktu katrs konkursa posms notiek reizi mēnesī. Lai labāk reaģētu uz piena tirgus stāvokļa pasliktināšanos, konkursa procedūras eksporta kompensāciju noteikšanai jāorganizē divas reizes mēnesī.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 619/2008. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 619/2008.

| (4) | Ņemot vērā nepieciešamību nekavējoties veikt efektīvus tirgus atbalsta pasākumus, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā nepieciešamību nekavējoties veikt efektīvus tirgus atbalsta pasākumus, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 619/2008 4. panta 2. punktu groza šādi.

| 1) | Pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:
  “Katrs konkursa posms sākas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) iepriekšējā otrdienā pirms konkursa piedāvājumu iesniegšanas pēdējās dienas, kā norādīts trešajā daļā, izņemot:” |
| --- | --- |

1)

Pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:

“Katrs konkursa posms sākas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) iepriekšējā otrdienā pirms konkursa piedāvājumu iesniegšanas pēdējās dienas, kā norādīts trešajā daļā, izņemot:”

| 2) | Trešās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:
  “Katrs konkursa posms beidzas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) mēneša pirmajā un trešajā otrdienā, izņemot:” |
| --- | --- |

2)

Trešās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu tekstu:

“Katrs konkursa posms beidzas plkst. 13.00 (pēc Briseles laika) mēneša pirmajā un trešajā otrdienā, izņemot:”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/20

---

Komisijas Regula (EK) Nr. 151/2009

(2009. gada 20. februāris),

ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 161. panta 3. punktu, 164. panta un 2. punkta b) apakšpunktu un 170. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 619/2008 (2) paredzēti konkursa procedūras noteikumi par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem. Saskaņā ar 2. pantu noteikti galamērķi svītroti no eksporta kompensācijas piešķiršanas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 619/2008 (2) paredzēti konkursa procedūras noteikumi par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem. Saskaņā ar 2. pantu noteikti galamērķi svītroti no eksporta kompensācijas piešķiršanas.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra Regulu (EK) Nr. 57/2009, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (3), no 2009. gada 23. janvāra vairs nav paredzētas kompensācijas par eksportu, kas minēts 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra Regulu (EK) Nr. 57/2009, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (3), no 2009. gada 23. janvāra vairs nav paredzētas kompensācijas par eksportu, kas minēts 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (4).

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 619/2008. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 619/2008.

| (4) | Ņemot vērā vajadzību iespējami drīz pielīdzināt galamērķus, par kuriem nav tiesību pretendēt uz kompensāciju, izmantojot konkursu procedūru, tiem galamērķiem, kuriem nav paredzētas kopējas kompensācijas, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā vajadzību iespējami drīz pielīdzināt galamērķus, par kuriem nav tiesību pretendēt uz kompensāciju, izmantojot konkursu procedūru, tiem galamērķiem, kuriem nav paredzētas kopējas kompensācijas, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantam pievieno šādu d) punktu:

| “d) | tos, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (5) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

“d)

tos, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (5) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2009., 5. lpp.

3

(4)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.

4

(5)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.”

5

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/21

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 27. novembris),

lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2009/149/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (3) | Nolīgums, par kuru Komisija risināja sarunas, būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums, par kuru Komisija risināja sarunas, būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo ir apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) parakstīšana Kopienas vārdā, ņemot vērā Padomes Lēmumu, lai noslēgtu minēto Nolīgumu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu(-as), kas ir pilnvarota(-as) parakstīt Nolīgumu Kopienas vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izdarīt Nolīguma 9. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

Briselē, 2008. gada 27. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. CHATEL

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

ARMĒNIJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

(turpmāk Puses),

IEVĒROJOT, ka starp dažām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Armēnijas Republiku ir noslēgti divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kuros iekļauti noteikumi, kas ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

ATZĪSTOT, ka atsevišķi noteikumi, kas iekļauti starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Armēnijas Republiku noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos un kas ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, jāsaskaņo ar šiem tiesību aktiem, tādējādi izveidojot labu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku un saglabājot šādu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,

ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem gaisa pārvadātāji principā nedrīkst slēgt nolīgumus, kuri var ietekmēt tirdzniecību starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kuru mērķis vai iedarbība ir nepieļaut, ierobežot vai kropļot konkurenci,

ATZĪSTOT, ka ar noteikumiem, kas iekļauti divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Armēnijas Republiku un kas i) paredz pieņemt vai atbalsta nolīgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, kropļo vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, vai ii) pastiprina šādu līgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi, vai iii) deleģē gaisa pārvadātājiem vai citiem privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, kropļo vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, var padarīt neefektīvus uzņēmumiem piemērojamos konkurences noteikumus,

IEVĒROJOT, ka šā nolīguma mērķis nav palielināt gaisa satiksmes kopējo apjomu starp Eiropas Kopienu un Armēnijas Republiku, mainīt izveidojušos līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Armēnijas Republikas gaisa pārvadātājiem vai izdarīt grozījumus pašreiz spēkā esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos attiecībā uz satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.

2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir šā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.

2. pants

Norādīšana, ko veic dalībvalsts

1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti attiecīgi II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Armēnijas Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Armēnijas Republika ar mazāko iespējamo procesuālu kavēšanos piešķir attiecīgajam gaisa pārvadātājam atbilstīgas pilnvaras un atļaujas ar nosacījumu, ka:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to norādījusi, un tam ir derīga darbības licence atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to norādījusi, un tam ir derīga darbības licence atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas III pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas III pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie.

3.   Armēnijas Republika var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kas to norādījusi, vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kas to norādījusi, vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, vai |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, vai

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem vai arī minētie to faktiski nekontrolē. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem vai arī minētie to faktiski nekontrolē.

Īstenojot savas tiesības, kas noteiktas šajā punktā, Armēnijas Republika Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.

3. pants

Drošība

1.   Šā panta 2. punkta noteikumi papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma c) punktā.

2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina kāda cita dalībvalsts, tad Armēnijas Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kas norādījusi gaisa pārvadātāju, un Armēnijas Republiku vienlīdz attiecas gan uz šīs citas dalībvalsts veikto drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu un uzturēšanu, gan arī uz gaisa pārvadātāja darbības atļauju.

4. pants

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai

1.   Šā panta 2. punkta noteikumi papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.

2.   Neskarot visus citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Armēnijas Republikas norādītu gaisa pārvadātāja lidaparātos, kuri veic lidojumus no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts teritorijā vai citas dalībvalsts teritorijā.

5. pants

Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā

1.   Šā panta 2. punkta noteikumi papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma e) punktā.

2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Armēnijas Republikas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.

6. pants

Atbilstība konkurences noteikumiem

1.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, ar I pielikumā minēto nolīgumu noteikumiem:

| i) | neatbalsta līgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci; |
| --- | --- |

i)

neatbalsta līgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci;

| ii) | nepastiprina šādu līgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi vai |
| --- | --- |

ii)

nepastiprina šādu līgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi vai

| iii) | nedeleģē privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar kuriem nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci. |
| --- | --- |

iii)

nedeleģē privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar kuriem nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci.

2.   Nepiemēro I pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.

7. pants

Nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

8. pants

Pārskatīšana vai grozīšana

Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu. Šādus grozījumus izdara ar atsevišķiem protokoliem, kuri, stājoties spēkā saskaņā ar šā nolīguma 9. pantā paredzētajām normām, kļūst par šā nolīguma sastāvdaļu.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Puses viena otrai rakstiski paziņo, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā pēdējā paziņojuma saņemšanas dienā.

2.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Armēnijas Republiku, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko nepiemēro, ir ietverti I pielikumā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā.

10. pants

Nolīguma izbeigšana

1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas saistīti ar attiecīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Briselē divos oriģināleksemplāros divtūkstoš astotā gada devītajā decembrī angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un armēņu valodā.

За Европейската Общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Република Армения

Por la República de Armenia

Za Arménskou republiku

For Republikken Armenien

Für die Republik Armenien

Armeenia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Αρμενίας

For the Republic of Armenia

Pour la République d'Arménie

Per la Repubblica d'Armenia

Armēnijas Republikas vārdā

Armenijos Respublikos vardu

Az Örmény Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' l-Armenja

Voor de Republiek Armenië

W imieniu Republiki Armenii

Pela República da Arménia

Pentru Republica Armenia

Za Arménsku republiku

Za Republiko Armenijo

Armenian tasavallan puolesta

För Republiken Armenien

Image

Image

I PIELIKUMS

Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Armēnijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm:

| — | Nolīgums starp Austrijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Vīnē 1993. gada 25. augustā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Austrijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Austrijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Vīnē 1993. gada 25. augustā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Austrijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Beļģijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Briselē 2001. gada 7. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Beļģijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Beļģijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Briselē 2001. gada 7. jūnijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Beļģijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Bulgārijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Sofijā 1995. gada 10. aprīlī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Bulgārijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Bulgārijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Sofijā 1995. gada 10. aprīlī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Bulgārijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1998. gada 11. septembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Kipras nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1998. gada 11. septembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Kipras nolīgums”,

| — | Gaisa transporta nolīgums starp Čehijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību, kas parafēts Prāgā 2002. gada 8. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Čehijas Republikas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa transporta nolīgums starp Čehijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību, kas parafēts Prāgā 2002. gada 8. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Čehijas Republikas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Stokholmā 2000. gada 25. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Dānijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Stokholmā 2000. gada 25. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Dānijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Igaunijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Tallinā 2000. gada 17. martā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Igaunijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Igaunijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Tallinā 2000. gada 17. martā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Igaunijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Parīzē 2002. gada 12. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Francijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Parīzē 2002. gada 12. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Francijas nolīgums”,

| — | Gaisa transporta nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību, kas parakstīts Bonnā 1998. gada 4. maijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Vācijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Gaisa transporta nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību, kas parakstīts Bonnā 1998. gada 4. maijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Vācijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Atēnās 1994. gada 16. decembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Grieķijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Atēnās 1994. gada 16. decembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Grieķijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 2002. gada 18. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Itālijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 2002. gada 18. jūlijā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Itālijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Luksemburgā 2000. gada 21. novembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Luksemburgas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parafēts Luksemburgā 2000. gada 21. novembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Luksemburgas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1999. gada 26. novembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Nīderlandes nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1999. gada 26. novembrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Nīderlandes nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par civilo aviotransportu, kas parakstīts Varšavā 1998. gada 27. janvārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Polijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Armēnijas Republikas valdību par civilo aviotransportu, kas parakstīts Varšavā 1998. gada 27. janvārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Polijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Rumānijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1996. gada 25. martā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Rumānijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Rumānijas valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Erevānā 1996. gada 25. martā, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Rumānijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Stokholmā 2000. gada 25. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Zviedrijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Stokholmā 2000. gada 25. oktobrī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Zviedrijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, kas parakstīts Londonā 1994. gada 9. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”. |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Armēnijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, kas parakstīts Londonā 1994. gada 9. februārī, turpmāk II pielikumā “Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.

Jaunākie grozījumi izdarīti ar Erevānā 1998. gada 19. jūnijā parakstīto saprašanās memorandu.

II PIELIKUMS

Šā nolīguma I pielikumā uzskaitīto un 2. līdz 5. pantā minēto nolīgumu pantu saraksts

| a) | Pārvadātāja norādīšana dalībvalstī






  — | Armēnijas un Austrijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- | --- |

a)

Pārvadātāja norādīšana dalībvalstī

—

Armēnijas un Austrijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Beļģijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Beļģijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Kipras nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Kipras nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Dānijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Dānijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Igaunijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Igaunijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Francijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Francijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Vācijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Vācijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Grieķijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Grieķijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Itālijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Itālijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Polijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Polijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Rumānijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Rumānijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 3. pants,

| — | Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants. |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

| b) | Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana






  — | Armēnijas un Austrijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- | --- |

b)

Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana

—

Armēnijas un Austrijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Beļģijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Beļģijas nolīguma 5. pants,

| — | Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Kipras nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Kipras nolīguma 5. pants,

| — | Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Dānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Dānijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Igaunijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Igaunijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Francijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Francijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Vācijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Vācijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Grieķijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Grieķijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Itālijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Itālijas nolīguma 5. pants,

| — | Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants,

| — | Armēnijas un Polijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Polijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Rumānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Rumānijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 4. pants,

| — | Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants. |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

| c) | Drošums






  — | Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- | --- |

c)

Drošums

—

Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 8. pants,

| — | Armēnijas un Dānijas nolīguma 14. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Dānijas nolīguma 14. pants,

| — | Armēnijas un Igaunijas nolīguma 12. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Igaunijas nolīguma 12. pants,

| — | Armēnijas un Francijas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Francijas nolīguma 8. pants,

| — | Armēnijas un Vācijas nolīguma 12. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Vācijas nolīguma 12. pants,

| — | Armēnijas un Itālijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Itālijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 14. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 14. pants,

| — | Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 9.a pants. |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 9.a pants.

| d) | Nodokļu aprēķināšana aviācijas degvielai






  — | Armēnijas un Austrijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- | --- |

d)

Nodokļu aprēķināšana aviācijas degvielai

—

Armēnijas un Austrijas nolīguma 7. pants,

| — | Armēnijas un Beļģijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Beļģijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 7. pants,

| — | Armēnijas un Kipras nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Kipras nolīguma 7. pants,

| — | Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 9. pants,

| — | Armēnijas un Dānijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Dānijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Igaunijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Igaunijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Francijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Francijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Vācijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Vācijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Grieķijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Grieķijas nolīguma 9. pants,

| — | Armēnijas un Itālijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Itālijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 8. pants,

| — | Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Polijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Polijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Rumānijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Rumānijas nolīguma 9. pants,

| — | Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants. |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

| e) | Pārvadāšanas tarifi Eiropas Kopienā






  — | Armēnijas un Austrijas nolīguma 11. pants, |
| --- | --- | --- |

e)

Pārvadāšanas tarifi Eiropas Kopienā

—

Armēnijas un Austrijas nolīguma 11. pants,

| — | Armēnijas un Beļģijas nolīguma 13. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Beļģijas nolīguma 13. pants,

| — | Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Bulgārijas nolīguma 9. pants,

| — | Armēnijas un Kipras nolīguma 14. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Kipras nolīguma 14. pants,

| — | Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 13. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Čehijas Republikas nolīguma 13. pants,

| — | Armēnijas un Dānijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Dānijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Igaunijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Igaunijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Francijas nolīguma 14. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Francijas nolīguma 14. pants,

| — | Armēnijas un Vācijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Vācijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Grieķijas nolīguma 12. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Grieķijas nolīguma 12. pants,

| — | Armēnijas un Itālijas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Itālijas nolīguma 8. pants,

| — | Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Luksemburgas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants,

| — | Armēnijas un Polijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Polijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Rumānijas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Rumānijas nolīguma 8. pants,

| — | Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Zviedrijas nolīguma 10. pants,

| — | Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants. |
| --- | --- |

—

Armēnijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

III PIELIKUMS

Šā nolīguma 2. pantā minēto trešo valstu saraksts

| a) | Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

a)

Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| b) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

b)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| c) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| d) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu). |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu).

---

Komisija

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 25. janvāris)

par valsts atbalstu C 54/03 (ex N 194/02), kuru Vācijas Federatīvā Republika plāno īstenot kā kompensāciju mehānismu, kas saistīts ar ceļu nodevas sistēmas ieviešanu smagajiem kravas automobiļiem uz Vācijas automaģistrālēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 89)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/150/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 88. panta piemērošanai (1),

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (2), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācijas Federatīvās Republikas Federālā transporta, būvniecības un mājokļu ministrija ar 2002. gada 6. marta vēstuli, kas Komisijā (DG TREN) saņemta 2002. gada 12. martā (A(02)54606), un ar 2002. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 7. martā (A(02)54445), informēja Komisiju par federālās valdības plānu ieviest ceļu nodevas kompensāciju sistēmu, kas tiktu ieviesta kopā ar smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu lietošanas maksu par nobraukumu. Komisijas Ģenerālsekretariāts ar 2002. gada 21. marta vēstuli (D(02)1080) apliecināja, ka Vācijas vēstule ir saņemta, un likumprojekta paziņojumu reģistrēja ar numuru N 194/02. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas Federatīvās Republikas Federālā transporta, būvniecības un mājokļu ministrija ar 2002. gada 6. marta vēstuli, kas Komisijā (DG TREN) saņemta 2002. gada 12. martā (A(02)54606), un ar 2002. gada 7. marta vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 7. martā (A(02)54445), informēja Komisiju par federālās valdības plānu ieviest ceļu nodevas kompensāciju sistēmu, kas tiktu ieviesta kopā ar smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu lietošanas maksu par nobraukumu. Komisijas Ģenerālsekretariāts ar 2002. gada 21. marta vēstuli (D(02)1080) apliecināja, ka Vācijas vēstule ir saņemta, un likumprojekta paziņojumu reģistrēja ar numuru N 194/02.

| (2) | Ar 2003. gada 23. jūlija vēstuli, kas reģistrēta ar numuru C 54/03, Komisija informēja Vācijas Federatīvo Republiku par lēmumu attiecībā uz minēto atbalstu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 23. jūlija vēstuli, kas reģistrēta ar numuru C 54/03, Komisija informēja Vācijas Federatīvo Republiku par lēmumu attiecībā uz minēto atbalstu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Vācijas iestādes atbildēja uz Komisijas jautājumiem, 2003. gada 22. augustā nosūtot divus paziņojumus, kas reģistrēti 2003. gada 1. septembrī (A(03)/28354). |
| --- | --- |

(4)

Vācijas iestādes atbildēja uz Komisijas jautājumiem, 2003. gada 22. augustā nosūtot divus paziņojumus, kas reģistrēti 2003. gada 1. septembrī (A(03)/28354).

| (5) | Komisija saņēma apsvērumus no 12 ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Vācijas Federatīvajai Republikai, dodot iespēju atbildēt, un Vācijas komentāri tika saņemti ar 2003. gada 7. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 13. novembrī (A(03)34681). |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma apsvērumus no 12 ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Vācijas Federatīvajai Republikai, dodot iespēju atbildēt, un Vācijas komentāri tika saņemti ar 2003. gada 7. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 13. novembrī (A(03)34681).

| (6) | Komisija no Vācijas iestādēm saņēma papildu informāciju ar 2003. gada 23. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 27. oktobrī (A(03)33102), 2003. gada 23. decembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 26. decembrī (A(03)38579), 2004. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 6. jūlijā (A(04)24123), 2004. gada 2. decembra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2005. gada 25. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 28. janvārī, 2005. gada 14. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 28. jūlijā (A(05)19151), un 2005. gada 11. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. novembrī (A(05)32154). |
| --- | --- |

(6)

Komisija no Vācijas iestādēm saņēma papildu informāciju ar 2003. gada 23. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 27. oktobrī (A(03)33102), 2003. gada 23. decembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 26. decembrī (A(03)38579), 2004. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 6. jūlijā (A(04)24123), 2004. gada 2. decembra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, 2005. gada 25. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 28. janvārī, 2005. gada 14. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 28. jūlijā (A(05)19151), un 2005. gada 11. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. novembrī (A(05)32154).

2.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Ceļu nodevas kompensāciju sistēma

| (7) | Vācijas iestādes no 2005. gada 1. janvāra ieviesa smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu nodevu par nobraukumu un vidējo nodevu noteica 12,4 centu apmērā par kilometru. Iestādes Komisijai ir paziņojušas par plāniem tuvākajā nākotnē nodevu palielināt līdz 15 centiem/km, paralēli ieviešot ceļu nodevas kompensāciju sistēmu (turpmāk tekstā – “CNKS”), lai autopārvadātājiem (daļēji) kompensētu kopējo maksājumu palielināšanos. CNKS paredzētā summa būtu lielākais 2,6 centi/km, ko izmaksātu kā kompensāciju vienu reizi gadā. Tomēr ceļu nodevas kompensācija būtu atkarīga no tā, vai samaksāta noteikta akcīzes nodokļa summa par Vācijā pirktu degvielu, un tas būtu jāpierāda, iesniedzot attiecīgus dokumentus. Iesniedzot pierādījumus par akcīzes nodokļa veidā samaksātiem 8,6 centiem, pērkot degvielu Vācijā, tiktu kompensēti 2,6 centi/km. |
| --- | --- |

(7)

Vācijas iestādes no 2005. gada 1. janvāra ieviesa smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu nodevu par nobraukumu un vidējo nodevu noteica 12,4 centu apmērā par kilometru. Iestādes Komisijai ir paziņojušas par plāniem tuvākajā nākotnē nodevu palielināt līdz 15 centiem/km, paralēli ieviešot ceļu nodevas kompensāciju sistēmu (turpmāk tekstā – “CNKS”), lai autopārvadātājiem (daļēji) kompensētu kopējo maksājumu palielināšanos. CNKS paredzētā summa būtu lielākais 2,6 centi/km, ko izmaksātu kā kompensāciju vienu reizi gadā. Tomēr ceļu nodevas kompensācija būtu atkarīga no tā, vai samaksāta noteikta akcīzes nodokļa summa par Vācijā pirktu degvielu, un tas būtu jāpierāda, iesniedzot attiecīgus dokumentus. Iesniedzot pierādījumus par akcīzes nodokļa veidā samaksātiem 8,6 centiem, pērkot degvielu Vācijā, tiktu kompensēti 2,6 centi/km.

2.2.   Atbalsta pasākuma mērķis

| (8) | Pasākuma mērķis ir noteikt ceļu nodevas apmēru par kilometru tā, lai tiktu pienācīgi ņemti vērā citi pārvadājumiem raksturīgi maksājumi, ko veic autopārvadātāji, kuriem Vācijas tiesību aktu darbības teritorijā piemērojama minētā nodeva. Pasākumā ņemts vērā, ka lielākā daļa lietotāju jau dod savu ieguldījumu infrastruktūras izmaksu segšanā, maksājot nodokļus (ikgadējo transportlīdzekļu nodokli, degvielas nodokli), un tā mērķis ir kompensēt daļu šo maksājumu tiem lietotājiem, kuri papildus jau esošajiem maksājumiem tagad maksā arī ceļu nodevu. No 2005. gada 1. janvāra piemērojamā ceļu nodeva ir 12,4 centi/km. Vācijas iestādes uzskata, ka iecerētais palielinājums par 2,6 centiem/km, vidējai summai sasniedzot 15 centus/km, pilnībā segs visas attiecīgās infrastruktūras būves, attīstības un ekspluatācijas izmaksas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīvas 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (4) (Eurovignette direktīva) nozīmē, īpaši saskaņā ar tās 7. panta 9. un 10. punktu (5). Tā kā autopārvadātājiem palielinātos kopējie maksājumi par infrastruktūru, Vācijas iestādes ierosina paralēli ieviest kompensāciju sistēmu, kas daļēji kompensētu šos maksājumus. |
| --- | --- |

(8)

Pasākuma mērķis ir noteikt ceļu nodevas apmēru par kilometru tā, lai tiktu pienācīgi ņemti vērā citi pārvadājumiem raksturīgi maksājumi, ko veic autopārvadātāji, kuriem Vācijas tiesību aktu darbības teritorijā piemērojama minētā nodeva. Pasākumā ņemts vērā, ka lielākā daļa lietotāju jau dod savu ieguldījumu infrastruktūras izmaksu segšanā, maksājot nodokļus (ikgadējo transportlīdzekļu nodokli, degvielas nodokli), un tā mērķis ir kompensēt daļu šo maksājumu tiem lietotājiem, kuri papildus jau esošajiem maksājumiem tagad maksā arī ceļu nodevu. No 2005. gada 1. janvāra piemērojamā ceļu nodeva ir 12,4 centi/km. Vācijas iestādes uzskata, ka iecerētais palielinājums par 2,6 centiem/km, vidējai summai sasniedzot 15 centus/km, pilnībā segs visas attiecīgās infrastruktūras būves, attīstības un ekspluatācijas izmaksas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīvas 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (4) (Eurovignette direktīva) nozīmē, īpaši saskaņā ar tās 7. panta 9. un 10. punktu (5). Tā kā autopārvadātājiem palielinātos kopējie maksājumi par infrastruktūru, Vācijas iestādes ierosina paralēli ieviest kompensāciju sistēmu, kas daļēji kompensētu šos maksājumus.

2.3.   Atbalsta summa

| (9) | Pamatojoties uz Vācijas iestāžu lēmumu kompensēt 600 miljonus euro, turpmāk aprakstītā aprēķina rezultātā iegūtā ceļu nodevas kompensācijas summa ir 2,6 centi/km. Ņemot vērā kopējo automobiļu gada nobraukumu, kas ir 22,7 miljardi kilometru (kravas automobiļiem, kuri sver vismaz 12 tonnas), ceļu nodevas 1 cents/km nozīmē gada kopējos ienākumus 227 miljonu euro apmērā. Pieņemot, ka degvielas patēriņš ir 30 litri uz 100 km un akcīzes nodoklis ir 0,01 euro par degvielas litru, 1 akcīzes nodokļa cents veido aptuveni 68 miljonu euro lielus akcīzes nodokļa ieņēmumus gadā (6). Tādējādi, lai nodrošinātu tādus pašus ieņēmumus, ceļu nodevas 1 cents/km ir līdzvērtīgs aptuveni 3,3 centiem akcīzes nodokļa (7) par litru. Līdz ar to lēmums kompensēt 600 miljonus euro nozīmē, ka ceļu nodeva jākompensē aptuveni 2,6 centu apmērā par km (8). Lai varētu saņemt šo kompensāciju, jāiesniedz pierādījumi, ka akcīzes nodokļa veidā samaksāti 8,6 centi (9) par litru. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz Vācijas iestāžu lēmumu kompensēt 600 miljonus euro, turpmāk aprakstītā aprēķina rezultātā iegūtā ceļu nodevas kompensācijas summa ir 2,6 centi/km. Ņemot vērā kopējo automobiļu gada nobraukumu, kas ir 22,7 miljardi kilometru (kravas automobiļiem, kuri sver vismaz 12 tonnas), ceļu nodevas 1 cents/km nozīmē gada kopējos ienākumus 227 miljonu euro apmērā. Pieņemot, ka degvielas patēriņš ir 30 litri uz 100 km un akcīzes nodoklis ir 0,01 euro par degvielas litru, 1 akcīzes nodokļa cents veido aptuveni 68 miljonu euro lielus akcīzes nodokļa ieņēmumus gadā (6). Tādējādi, lai nodrošinātu tādus pašus ieņēmumus, ceļu nodevas 1 cents/km ir līdzvērtīgs aptuveni 3,3 centiem akcīzes nodokļa (7) par litru. Līdz ar to lēmums kompensēt 600 miljonus euro nozīmē, ka ceļu nodeva jākompensē aptuveni 2,6 centu apmērā par km (8). Lai varētu saņemt šo kompensāciju, jāiesniedz pierādījumi, ka akcīzes nodokļa veidā samaksāti 8,6 centi (9) par litru.

| (10) | Tā kā ceļu nodevas kompensāciju sistēmā paredzētā samazinājuma kopsumma ir pieņemta kā 600 miljoni euro gadā, kopējie ceļu nodevas ieņēmumi, kas ir aptuveni 3,4 miljardi euro gadā, šīs kompensācijas rezultātā samazinātos aptuveni par 17,6 %. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā ceļu nodevas kompensāciju sistēmā paredzētā samazinājuma kopsumma ir pieņemta kā 600 miljoni euro gadā, kopējie ceļu nodevas ieņēmumi, kas ir aptuveni 3,4 miljardi euro gadā, šīs kompensācijas rezultātā samazinātos aptuveni par 17,6 %.

2.4.   Ilgums

| (11) | Ierosinātajai CNKS nav paredzēts ilguma ierobežojums. Tomēr Vācijas iestādes ir norādījušas, ka tās varētu grozīt dekrētu un ieviest darbības ilguma ziņā ierobežotu sistēmu, ja Komisija izvirzītu šādu nosacījumu. |
| --- | --- |

(11)

Ierosinātajai CNKS nav paredzēts ilguma ierobežojums. Tomēr Vācijas iestādes ir norādījušas, ka tās varētu grozīt dekrētu un ieviest darbības ilguma ziņā ierobežotu sistēmu, ja Komisija izvirzītu šādu nosacījumu.

2.5.   Atbalsta saņēmēji

| (12) | Kompensāciju saņēmēji saskaņā ar CNKS neatkarīgi no valstspiederības vai atrašanās vietas būs visi autopārvadātāji vai kravas automobiļu īpašnieki, kuri izmanto Vācijas automaģistrāles un kuru automobiļi sver 12 tonnas vai vairāk. Tomēr ceļu nodevas kompensācija būtu atkarīga no akcīzes nodokļa maksājumiem par Vācijā pirktu degvielu. |
| --- | --- |

(12)

Kompensāciju saņēmēji saskaņā ar CNKS neatkarīgi no valstspiederības vai atrašanās vietas būs visi autopārvadātāji vai kravas automobiļu īpašnieki, kuri izmanto Vācijas automaģistrāles un kuru automobiļi sver 12 tonnas vai vairāk. Tomēr ceļu nodevas kompensācija būtu atkarīga no akcīzes nodokļa maksājumiem par Vācijā pirktu degvielu.

2.6.   Tiesiskais pamats

| (13) | CNKS pamatojas uz Vācijas 2002. gada 22. marta Likuma par smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu lietošanas maksu par nobraukumu (turpmāk tekstā – “likums”) 1. pantu. Likums tika parakstīts 2002. gada 5. aprīlī un publicēts Federālo Tiesību Aktu Vēstnesī (Bundesgesetzblatt) 2002. gada 11. aprīlī (10). |
| --- | --- |

(13)

CNKS pamatojas uz Vācijas 2002. gada 22. marta Likuma par smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu lietošanas maksu par nobraukumu (turpmāk tekstā – “likums”) 1. pantu. Likums tika parakstīts 2002. gada 5. aprīlī un publicēts Federālo Tiesību Aktu Vēstnesī (Bundesgesetzblatt) 2002. gada 11. aprīlī (10).

| (14) | Ar likuma 1. panta 3. punkta 2. apakšpunktu valdība tiek pilnvarota noteikt ceļu nodevas apmēru par kilometru, ņemot vērā automobiļu asu skaitu un izmešu klasi, pieņemot dekrētu, kuram piekritusi Parlamenta augšpalāta (Bundesrat). Ar likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu Vācijas valdība tiek pilnvarota ar tās pieņemtu dekrētu noteikt ceļu nodevu par kilometru, pienācīgi ņemot vērā citus pārvadājumiem raksturīgus maksājumus, ko veic personas, kurām likuma darbības teritorijā piemērojama minētā nodeva. |
| --- | --- |

(14)

Ar likuma 1. panta 3. punkta 2. apakšpunktu valdība tiek pilnvarota noteikt ceļu nodevas apmēru par kilometru, ņemot vērā automobiļu asu skaitu un izmešu klasi, pieņemot dekrētu, kuram piekritusi Parlamenta augšpalāta (Bundesrat). Ar likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu Vācijas valdība tiek pilnvarota ar tās pieņemtu dekrētu noteikt ceļu nodevu par kilometru, pienācīgi ņemot vērā citus pārvadājumiem raksturīgus maksājumus, ko veic personas, kurām likuma darbības teritorijā piemērojama minētā nodeva.

| (15) | Attiecībā uz CNKS Vācijas federālā valdība ir ierosinājusi iekļaut jaunu sadaļu 2003. gada 24. jūnija Dekrētā par ceļu nodevas noteikšanu smagajiem kravas automobiļiem (11). Priekšlikums pamatojas uz likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu. Vācijas valdība ir apliecinājusi, ka dekrēts tiks grozīts tikai tad, ja Komisija pieņems pozitīvu lēmumu par CNKS. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz CNKS Vācijas federālā valdība ir ierosinājusi iekļaut jaunu sadaļu 2003. gada 24. jūnija Dekrētā par ceļu nodevas noteikšanu smagajiem kravas automobiļiem (11). Priekšlikums pamatojas uz likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu. Vācijas valdība ir apliecinājusi, ka dekrēts tiks grozīts tikai tad, ja Komisija pieņems pozitīvu lēmumu par CNKS.

2.7.   Akcīzes nodokļa maksājumu pierādījumu tehniskie aspekti

| (16) | CNKS piemērošanas galvenais elements ir pierādījumi par akcīzes nodokļa maksājumiem Vācijā. Maksājumus pierādītu, iesniedzot attiecīgos Vācijas degvielas uzpildes staciju izdotos čekus vai degvielas uzņēmumu kredītkaršu kvītis, abos gadījumos norādot uzpildītā automobiļa, kuram piemērojama ceļu nodeva, reģistrācijas numuru. Pierādījumiem par Vācijā pirktās degvielas akcīzes nodokļa maksājumiem jāatbilst arī 1992. gada 21. decembra Minerāleļļu nodokļa likuma pašreizējai redakcijai (12). |
| --- | --- |

(16)

CNKS piemērošanas galvenais elements ir pierādījumi par akcīzes nodokļa maksājumiem Vācijā. Maksājumus pierādītu, iesniedzot attiecīgos Vācijas degvielas uzpildes staciju izdotos čekus vai degvielas uzņēmumu kredītkaršu kvītis, abos gadījumos norādot uzpildītā automobiļa, kuram piemērojama ceļu nodeva, reģistrācijas numuru. Pierādījumiem par Vācijā pirktās degvielas akcīzes nodokļa maksājumiem jāatbilst arī 1992. gada 21. decembra Minerāleļļu nodokļa likuma pašreizējai redakcijai (12).

| (17) | Ceļu nodevu varēs samazināt tikai tad, ja tiks pierādīts, ka ceļu nodeva un akcīzes nodoklis samaksāti vienā un tajā pašā kalendārajā gadā. Viena kalendārā gada laikā uzkrātā kopējā ceļu nodevas kompensācijas summa (ceļu nodevas kredīts) vispārīgā gadījumā tiktu ņemta vērā, attiecīgi samazinot konkrētā automobiļa ceļu nodevas parādu nākamajā gadā. Ar ceļu nodevu apliekamajai personai vēlākais līdz nākamā gada 31. martam Federālajā kravu pārvadājumu birojā, kam uzticēta likuma piemērošana un kas atbild par uzraudzību un pārkāpumu novēršanu, jāiesniedz ceļu nodevas kompensācijas pieteikums par attiecīgo automobili. |
| --- | --- |

(17)

Ceļu nodevu varēs samazināt tikai tad, ja tiks pierādīts, ka ceļu nodeva un akcīzes nodoklis samaksāti vienā un tajā pašā kalendārajā gadā. Viena kalendārā gada laikā uzkrātā kopējā ceļu nodevas kompensācijas summa (ceļu nodevas kredīts) vispārīgā gadījumā tiktu ņemta vērā, attiecīgi samazinot konkrētā automobiļa ceļu nodevas parādu nākamajā gadā. Ar ceļu nodevu apliekamajai personai vēlākais līdz nākamā gada 31. martam Federālajā kravu pārvadājumu birojā, kam uzticēta likuma piemērošana un kas atbild par uzraudzību un pārkāpumu novēršanu, jāiesniedz ceļu nodevas kompensācijas pieteikums par attiecīgo automobili.

| (18) | Tomēr, ja ceļu nodevas kredītu nevarēs izmantot, lai segtu nākamā gada ceļu nodevas parādu, šis kredīts pēc attiecīga pieprasījuma tiktu izmaksāts. Pieteikums jāiesniedz Federālajā kravu pārvadājumu birojā vēlākais līdz nākamā gada 31. martam. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr, ja ceļu nodevas kredītu nevarēs izmantot, lai segtu nākamā gada ceļu nodevas parādu, šis kredīts pēc attiecīga pieprasījuma tiktu izmaksāts. Pieteikums jāiesniedz Federālajā kravu pārvadājumu birojā vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.

2.8.   Procedūras sākšanas pamatojums

| (19) | Komisija oficiālo izmeklēšanas procedūru 2003. gada 23. jūlijā sāka turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ:






  a) | Komisija apšaubīja to, vai vajadzīgs sākotnēji noteikto ceļu nodevu aizstāt ar plānoto sistēmu, kurā būtu augstāka nodeva, bet paralēli tiktu ieviestas kompensācijas. Tāpēc Vācijai tika lūgts iesniegt visus argumentus, kas varētu atsvērt administratīvā sloga palielināšanos salīdzinājumā ar sākotnējo sistēmu, kura tiek piemērota kopš tās ieviešanas dienas; |
| --- | --- | --- |

(19)

Komisija oficiālo izmeklēšanas procedūru 2003. gada 23. jūlijā sāka turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ:

a)

Komisija apšaubīja to, vai vajadzīgs sākotnēji noteikto ceļu nodevu aizstāt ar plānoto sistēmu, kurā būtu augstāka nodeva, bet paralēli tiktu ieviestas kompensācijas. Tāpēc Vācijai tika lūgts iesniegt visus argumentus, kas varētu atsvērt administratīvā sloga palielināšanos salīdzinājumā ar sākotnējo sistēmu, kura tiek piemērota kopš tās ieviešanas dienas;

| b) | Komisija arī pauda bažas par to, vai pasākums faktiski neradītu ārvalstu autopārvadātāju diskrimināciju. Tāpēc Vācijas iestādēm tika lūgts iesniegt visu attiecīgo informāciju, kura varētu pierādīt, ka pasākums nav diskriminējošs; |
| --- | --- |

b)

Komisija arī pauda bažas par to, vai pasākums faktiski neradītu ārvalstu autopārvadātāju diskrimināciju. Tāpēc Vācijas iestādēm tika lūgts iesniegt visu attiecīgo informāciju, kura varētu pierādīt, ka pasākums nav diskriminējošs;

| c) | papildus tam Komisija atzina, ka būtu jānoskaidro kompensāciju sistēmas ietekme uz vidi, jo, ja šī ietekme būtu negatīva, pasākums varētu būt pretrunā vispārējām interesēm. Tāpēc Komisija Vācijai lūdza iesniegt papildu informāciju par šo jautājumu; |
| --- | --- |

c)

papildus tam Komisija atzina, ka būtu jānoskaidro kompensāciju sistēmas ietekme uz vidi, jo, ja šī ietekme būtu negatīva, pasākums varētu būt pretrunā vispārējām interesēm. Tāpēc Komisija Vācijai lūdza iesniegt papildu informāciju par šo jautājumu;

| d) | Komisija tobrīd arī nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai ceļu nodevas sistēma kā tāda atbilst Direktīvas 1999/62/EK nosacījumiem un EK līguma 28. pantam; |
| --- | --- |

d)

Komisija tobrīd arī nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai ceļu nodevas sistēma kā tāda atbilst Direktīvas 1999/62/EK nosacījumiem un EK līguma 28. pantam;

| e) | Komisija turklāt bija kritiski noskaņota par to, ka tobrīd bija tik maz informācijas par iespējamās ceļu nodevas kompensāciju sistēmas īstenošanai vajadzīgo tiesisko pamatu, un tāpēc Vācijas iestādēm lūdza iesniegt, piemēram, jaunā rīkojuma projektu, pamatojoties uz likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu; |
| --- | --- |

e)

Komisija turklāt bija kritiski noskaņota par to, ka tobrīd bija tik maz informācijas par iespējamās ceļu nodevas kompensāciju sistēmas īstenošanai vajadzīgo tiesisko pamatu, un tāpēc Vācijas iestādēm lūdza iesniegt, piemēram, jaunā rīkojuma projektu, pamatojoties uz likuma 1. panta 3. punkta 3. apakšpunktu;

| f) | visbeidzot, Komisijai bija vajadzīga papildu informācija, lai noskaidrotu, vai uz ceļu nodevas samazinājuma sistēmu neattiecas Direktīvas 92/81/EEK (13) 8. panta 4. punktā noteiktā oficiālā procedūra. Tādēļ Vācijas iestādēm tika lūgts paskaidrot, kāpēc par atbalsta shēmu netika ziņots saskaņā ar Direktīvā 92/81/EEK noteikto procedūru. |
| --- | --- |

f)

visbeidzot, Komisijai bija vajadzīga papildu informācija, lai noskaidrotu, vai uz ceļu nodevas samazinājuma sistēmu neattiecas Direktīvas 92/81/EEK (13) 8. panta 4. punktā noteiktā oficiālā procedūra. Tādēļ Vācijas iestādēm tika lūgts paskaidrot, kāpēc par atbalsta shēmu netika ziņots saskaņā ar Direktīvā 92/81/EEK noteikto procedūru.

3.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (20) | Pēc lēmuma par oficiālās procedūras sākšanu Komisija saņēma apsvērumus no 12 trešām personām – 10 valsts vai Eiropas līmeņa apvienībām (14) un 2 dalībvalstīm (15). Pret pasākumu personas bija vērsušās 10 apsvērumos, bet 2 apsvērumos izvirzīti argumenti par labu atbalsta shēmai (16). |
| --- | --- |

(20)

Pēc lēmuma par oficiālās procedūras sākšanu Komisija saņēma apsvērumus no 12 trešām personām – 10 valsts vai Eiropas līmeņa apvienībām (14) un 2 dalībvalstīm (15). Pret pasākumu personas bija vērsušās 10 apsvērumos, bet 2 apsvērumos izvirzīti argumenti par labu atbalsta shēmai (16).

3.1.   Pret kompensāciju sistēmu vērstie argumenti

3.1.1.   Faktiska ārvalstu autopārvadātāju diskriminācija

3.1.1.1.   Ārvalstu autopārvadātāji tiktu diskriminēti, jo dalībvalstīs piemērojamā akcīzes nodokļa līmenis atšķiras (17)

| (21) | Daudzas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kompensāciju sistēma praksē netiks piemērota taisnīgi un neatkarīgi no autopārvadātāju valstspiederības, jo to liegs dalībvalstīs piemērojamā akcīzes nodokļa līmeņa atšķirības. Konkrēti, šķiet, ka kompensāciju sistēma ir faktiski diskriminējoša, jo ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji degvielas tvertnes neuzpildīs Vācijā, ņemot vērā šīs valsts augsto degvielas akcīzes nodokli, un tādējādi šie autopārvadātāji nevarēs izmantot CNKS. |
| --- | --- |

(21)

Daudzas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kompensāciju sistēma praksē netiks piemērota taisnīgi un neatkarīgi no autopārvadātāju valstspiederības, jo to liegs dalībvalstīs piemērojamā akcīzes nodokļa līmeņa atšķirības. Konkrēti, šķiet, ka kompensāciju sistēma ir faktiski diskriminējoša, jo ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji degvielas tvertnes neuzpildīs Vācijā, ņemot vērā šīs valsts augsto degvielas akcīzes nodokli, un tādējādi šie autopārvadātāji nevarēs izmantot CNKS.

3.1.1.2.   Ārvalstu autopārvadātāji tiktu diskriminēti, jo konkrētais pasākums, kas uzskatāms par infrastruktūras lietošanas nodokļa (ceļu nodevas) samazinājumu, sniedz priekšrocības Vācijas uzņēmumiem (18)

| (22) | Tika arī apgalvots, ka konkrētais pasākums, kas uzskatāms par infrastruktūras lietošanas nodokļa samazinājumu, sniedz priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem, jo, kā minēts iepriekš, ārvalstu autopārvadātāji degvielas tvertnes neuzpildīs Vācijā, ņemot vērā augsto degvielas akcīzes nodokli. Līdz ar to ārvalstu autopārvadātāji maksās lielāku nodevu par infrastruktūras lietošanu (t. i., pilnu summu) nekā Vācijas autopārvadātāji, kuri varēs izmantot kompensāciju sistēmu, tādējādi faktiski maksājot “samazinātu” infrastruktūras nodevu. |
| --- | --- |

(22)

Tika arī apgalvots, ka konkrētais pasākums, kas uzskatāms par infrastruktūras lietošanas nodokļa samazinājumu, sniedz priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem, jo, kā minēts iepriekš, ārvalstu autopārvadātāji degvielas tvertnes neuzpildīs Vācijā, ņemot vērā augsto degvielas akcīzes nodokli. Līdz ar to ārvalstu autopārvadātāji maksās lielāku nodevu par infrastruktūras lietošanu (t. i., pilnu summu) nekā Vācijas autopārvadātāji, kuri varēs izmantot kompensāciju sistēmu, tādējādi faktiski maksājot “samazinātu” infrastruktūras nodevu.

3.1.1.3.   Ārvalstu autopārvadātāji tiktu diskriminēti, jo konkrētā pasākuma rezultātā tiktu daļēji kompensētas Vācijas un citu valstu degvielas cenu atšķirības (19)

| (23) | Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka, īstenojot atbalsta pasākumu, Vācijas autopārvadātājiem būs iespēja samazināt kravu pārvadājumu cenu līmeni. Tas radītu nelabvēlīgu stāvokli uzņēmumiem, kuri kravas pārvadā lielos attālumos. Līdz ar to atbalsta pasākums netieši diskriminēs ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātājus. |
| --- | --- |

(23)

Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka, īstenojot atbalsta pasākumu, Vācijas autopārvadātājiem būs iespēja samazināt kravu pārvadājumu cenu līmeni. Tas radītu nelabvēlīgu stāvokli uzņēmumiem, kuri kravas pārvadā lielos attālumos. Līdz ar to atbalsta pasākums netieši diskriminēs ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātājus.

3.1.1.4.   Ārvalstu autopārvadātāji tiktu diskriminēti, jo tiem būtu jādod pārmērīgs ieguldījums minerāleļļu nodokļa saskaņošanā (20)

| (24) | Papildus tam trešās personas apgalvo, ka ceļu nodevas palielināšanu no 12,4 centiem/km līdz 15 centiem/km, kas vajadzīga, lai finansētu kompensāciju pasākumu, finansēs visi autopārvadātāji, ieskaitot tos, kuri nesaņems ceļu nodevas kompensācijas. Tādējādi autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas, būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva, lai finansētu Vācijas iestāžu iecerēto minerāleļļu nodokļa saskaņošanu. Tā kā ieinteresētās personas uzskata, ka šī pieeja nav pamatota, tās secina, ka pasākums ir diskriminējošs. |
| --- | --- |

(24)

Papildus tam trešās personas apgalvo, ka ceļu nodevas palielināšanu no 12,4 centiem/km līdz 15 centiem/km, kas vajadzīga, lai finansētu kompensāciju pasākumu, finansēs visi autopārvadātāji, ieskaitot tos, kuri nesaņems ceļu nodevas kompensācijas. Tādējādi autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas, būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva, lai finansētu Vācijas iestāžu iecerēto minerāleļļu nodokļa saskaņošanu. Tā kā ieinteresētās personas uzskata, ka šī pieeja nav pamatota, tās secina, ka pasākums ir diskriminējošs.

3.1.1.5.   Diskriminācija pret ārvalstu degvielas uzpildes stacijām, īpaši tām, kas atrodas Vācijas kaimiņu reģionos (21)

| (25) | Ieinteresētās personas apgalvo, ka CNKS nestimulēs transporta infrastruktūras uzlabošanu, bet radīs pamudinājumu degvielas tvertni uzpildīt Vācijā. Līdz ar to kompensāciju sistēma radīs priekšrocības Vācijas degvielas uzpildes stacijām par sliktu ārpus Vācijas esošajām DUS. Tādējādi kompensāciju mehānisms diskriminētu arī ārvalstu degvielas uzpildes stacijas. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētās personas apgalvo, ka CNKS nestimulēs transporta infrastruktūras uzlabošanu, bet radīs pamudinājumu degvielas tvertni uzpildīt Vācijā. Līdz ar to kompensāciju sistēma radīs priekšrocības Vācijas degvielas uzpildes stacijām par sliktu ārpus Vācijas esošajām DUS. Tādējādi kompensāciju mehānisms diskriminētu arī ārvalstu degvielas uzpildes stacijas.

3.1.1.6.   Tiktu diskriminētas citas dalībvalstis, jo tās zaudētu nodokļu ieņēmumus (22)

| (26) | Līdz ar to vēl viens ieinteresēto personu arguments ir tāds, ka citas dalībvalstis, piemēram, kaimiņu reģionos, zaudēs nodokļu ieņēmumus, jo to teritorijā tiks pirkts mazāk degvielas. |
| --- | --- |

(26)

Līdz ar to vēl viens ieinteresēto personu arguments ir tāds, ka citas dalībvalstis, piemēram, kaimiņu reģionos, zaudēs nodokļu ieņēmumus, jo to teritorijā tiks pirkts mazāk degvielas.

3.1.1.7.   Tiktu diskriminēti transportlīdzekļi, kas vieglāki par 12 tonnām, jo kompensācija faktiski nozīmē minerāleļļu nodokļa samazinājumu (23)

| (27) | Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pasākums izpaužas kā akcīzes nodokļa netiešs samazinājums, un tāpēc pasākums diskriminējot tos degvielas pircējus, kuri pa Vācijas automaģistrālēm brauc ar transportlīdzekļiem, kas ir vieglāki par 12 tonnām. |
| --- | --- |

(27)

Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pasākums izpaužas kā akcīzes nodokļa netiešs samazinājums, un tāpēc pasākums diskriminējot tos degvielas pircējus, kuri pa Vācijas automaģistrālēm brauc ar transportlīdzekļiem, kas ir vieglāki par 12 tonnām.

3.1.1.8.   Atšķirīgs nodokļu slogs pats par sevi nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai (24)

| (28) | Vēl viens arguments, ko izvirzīja trešās personas, ir saistīts ar Tiesas spriedumu par Itālijas atbalsta shēmu, kas bija nodokļu kredīta shēma Itālijas autopārvadātājiem un paredzēja kompensāciju maksāšanu citās dalībvalstīs reģistrētiem pārvadājumu uzņēmumiem, pamatojoties uz lēsto dīzeļdegvielas daudzumu, kāds vajadzīgs Itālijā nobrauktajam attālumam. Tiesa atstāja spēkā Komisijas lēmumu, ar kuru Itālijas Republikai tika pieprasīts atgūt piešķirto atbalstu. Tādējādi ieinteresētās personas apgalvo, ka pēc analoģijas ar Itālijas lietu atšķirīgs minerāleļļu nodokļa slogs pats par sevi nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai (25). |
| --- | --- |

(28)

Vēl viens arguments, ko izvirzīja trešās personas, ir saistīts ar Tiesas spriedumu par Itālijas atbalsta shēmu, kas bija nodokļu kredīta shēma Itālijas autopārvadātājiem un paredzēja kompensāciju maksāšanu citās dalībvalstīs reģistrētiem pārvadājumu uzņēmumiem, pamatojoties uz lēsto dīzeļdegvielas daudzumu, kāds vajadzīgs Itālijā nobrauktajam attālumam. Tiesa atstāja spēkā Komisijas lēmumu, ar kuru Itālijas Republikai tika pieprasīts atgūt piešķirto atbalstu. Tādējādi ieinteresētās personas apgalvo, ka pēc analoģijas ar Itālijas lietu atšķirīgs minerāleļļu nodokļa slogs pats par sevi nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai (25).

3.1.2.   Ārvalstu autopārvadātāji tiktu diskriminēti, ņemot vērā īpašo kompensāciju mehānismu vai administratīvo slogu (26)

| (29) | Pirmkārt, šķiet, ka kompensācija nav piesaistīta faktiskajai Vācijas automaģistrāļu izmantošanai. Trešās personas saprot tā, ka saskaņā ar kompensāciju mehānismu tiks pieņemti visi degvielas uzpildes staciju čeki neatkarīgi no tā, vai attiecīgais automobilis pārvietojies pa Vācijas automaģistrālēm vai citiem ceļiem. Tas nozīmētu priekšrocības galvenokārt Vācijas autopārvadātājiem, kuri izmanto jauktu automobiļu (gan vieglāki, gan smagāki par 12 tonnām) parku. |
| --- | --- |

(29)

Pirmkārt, šķiet, ka kompensācija nav piesaistīta faktiskajai Vācijas automaģistrāļu izmantošanai. Trešās personas saprot tā, ka saskaņā ar kompensāciju mehānismu tiks pieņemti visi degvielas uzpildes staciju čeki neatkarīgi no tā, vai attiecīgais automobilis pārvietojies pa Vācijas automaģistrālēm vai citiem ceļiem. Tas nozīmētu priekšrocības galvenokārt Vācijas autopārvadātājiem, kuri izmanto jauktu automobiļu (gan vieglāki, gan smagāki par 12 tonnām) parku.

| (30) | Otrkārt, trešās personas apgalvo, ka pasākums ir diskriminējošs, jo viena kalendārā gada laikā uzkrāto ceļu nodevas kompensācijas summu varēs izmantot, lai samazinātu nākamā gada ceļu nodevas parādu. Šāds maksājumu mehānisms rada priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem salīdzinājumā ar ārvalstu autopārvadātājiem, kuri Vācijas automaģistrāles, iespējams, izmanto tikai pa retam. |
| --- | --- |

(30)

Otrkārt, trešās personas apgalvo, ka pasākums ir diskriminējošs, jo viena kalendārā gada laikā uzkrāto ceļu nodevas kompensācijas summu varēs izmantot, lai samazinātu nākamā gada ceļu nodevas parādu. Šāds maksājumu mehānisms rada priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem salīdzinājumā ar ārvalstu autopārvadātājiem, kuri Vācijas automaģistrāles, iespējams, izmanto tikai pa retam.

| (31) | Treškārt, ieinteresētās personas apgalvo, ka pasākums neatbilst Direktīvai 1999/62/EK, jo kompensāciju sistēma rada valodas un administratīvus šķēršļus, kas novestu pie tā, ka daudzi ārvalstu lietotāji – īpaši neregulārie – nepieteiktos uz kompensāciju. |
| --- | --- |

(31)

Treškārt, ieinteresētās personas apgalvo, ka pasākums neatbilst Direktīvai 1999/62/EK, jo kompensāciju sistēma rada valodas un administratīvus šķēršļus, kas novestu pie tā, ka daudzi ārvalstu lietotāji – īpaši neregulārie – nepieteiktos uz kompensāciju.

| (32) | Visbeidzot, ieinteresētās personas norāda uz atsevišķiem praktiskiem ceļu nodevas sistēmas aspektiem (piemēram, iebūvēto iekārtu (OBU) trūkumu u. c.), kas, kā šīs personas uzskata, arī netieši ietekmē pašu atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(32)

Visbeidzot, ieinteresētās personas norāda uz atsevišķiem praktiskiem ceļu nodevas sistēmas aspektiem (piemēram, iebūvēto iekārtu (OBU) trūkumu u. c.), kas, kā šīs personas uzskata, arī netieši ietekmē pašu atbalsta pasākumu.

3.1.3.   Pārkāpta Direktīva 92/81/EEK par akcīzes nodokļa saskaņošanu attiecībā uz minerāleļļām (27)

| (33) | Vairākas trešās personas apgalvo, ka, tā kā kompensāciju sistēma nozīmē netiešu akcīzes nodokļa samazinājumu, tiek pārkāpta Direktīva 92/81/EEK, ja nav ievēroti tādi konkrēti procedūras noteikumi kā 8. panta 4. punkts par paziņošanas procedūru (28). |
| --- | --- |

(33)

Vairākas trešās personas apgalvo, ka, tā kā kompensāciju sistēma nozīmē netiešu akcīzes nodokļa samazinājumu, tiek pārkāpta Direktīva 92/81/EEK, ja nav ievēroti tādi konkrēti procedūras noteikumi kā 8. panta 4. punkts par paziņošanas procedūru (28).

3.1.4.   Negatīva ietekme uz vidi (29)

| (34) | Tāpat ir jānorāda, ka viena ieinteresētā persona apgalvo, ka pasākums veicina degvielas patēriņu, jo kompensācijas summa ir tieši atkarīga no degvielas patēriņa. Līdz ar to pasākums būtu pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(34)

Tāpat ir jānorāda, ka viena ieinteresētā persona apgalvo, ka pasākums veicina degvielas patēriņu, jo kompensācijas summa ir tieši atkarīga no degvielas patēriņa. Līdz ar to pasākums būtu pretrunā Kopienas interesēm.

3.1.5.   Papildu argumenti saistībā ar ceļu nodevas sistēmu

| (35) | Papildus minētajam visas ieinteresētās personas, kuras iesniegušas argumentus pret konkrēto atbalsta pasākumu, kritizē pašu ceļu nodevas sistēmu, dažos gadījumos skaidri nenodalot ceļu nodevu no CNKS. Attiecībā uz ceļu nodevu ieinteresētās personas izvirzīja turpmāk minētos galvenos argumentus. |
| --- | --- |

(35)

Papildus minētajam visas ieinteresētās personas, kuras iesniegušas argumentus pret konkrēto atbalsta pasākumu, kritizē pašu ceļu nodevas sistēmu, dažos gadījumos skaidri nenodalot ceļu nodevu no CNKS. Attiecībā uz ceļu nodevu ieinteresētās personas izvirzīja turpmāk minētos galvenos argumentus.

| (36) | Tas, ka paaugstināto ceļu nodevu iekasētu tikai no automobiļiem, kas sver 12 tonnas vai vairāk, rada diskrimināciju, jo tādējādi ar nodevu tiktu aplikti galvenokārt starptautiskie kravu pārvadājumi un netieši tiktu dota priekšroka galvenokārt vietējiem preču pārvadājumiem ar automobiļiem, kuri ir vieglāki par 12 tonnām (30). Šajā sakarā ieinteresētās personas atsaucās uz vairākiem Tiesas spriedumiem (31). |
| --- | --- |

(36)

Tas, ka paaugstināto ceļu nodevu iekasētu tikai no automobiļiem, kas sver 12 tonnas vai vairāk, rada diskrimināciju, jo tādējādi ar nodevu tiktu aplikti galvenokārt starptautiskie kravu pārvadājumi un netieši tiktu dota priekšroka galvenokārt vietējiem preču pārvadājumiem ar automobiļiem, kuri ir vieglāki par 12 tonnām (30). Šajā sakarā ieinteresētās personas atsaucās uz vairākiem Tiesas spriedumiem (31).

| (37) | Ieinteresētās personas uzskata, ka ar ceļu nodevas sistēmu tiek pārkāpta Direktīva 1999/62/EK, jo īpaši tās 7. panta 4. punkts, jo ceļu nodeva ir uzskatāma par diskriminējošu pēc pārvadātāja valstspiederības vai pēc automobiļa izbraukšanas vietas vai galamērķa (32). |
| --- | --- |

(37)

Ieinteresētās personas uzskata, ka ar ceļu nodevas sistēmu tiek pārkāpta Direktīva 1999/62/EK, jo īpaši tās 7. panta 4. punkts, jo ceļu nodeva ir uzskatāma par diskriminējošu pēc pārvadātāja valstspiederības vai pēc automobiļa izbraukšanas vietas vai galamērķa (32).

| (38) | Ar ceļu nodevu saistītās praktiskās grūtības (33) rada neizdevīgu stāvokli autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Tas, ka nav efektīvu alternatīvu OBU uzstādīšanai, ir arī pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(38)

Ar ceļu nodevu saistītās praktiskās grūtības (33) rada neizdevīgu stāvokli autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Tas, ka nav efektīvu alternatīvu OBU uzstādīšanai, ir arī pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 5. punktam.

| (39) | Ieinteresētās personas arī pauda savas bažas par ceļu nodevas apmēru un tā atbilstību Eurovignette direktīvas 7. panta 9. punktam (34). Tā kā šķiet, ka Vācijas automaģistrāļu būvniecības izmaksām pārsvarā jau būtu jābūt norakstītām, izmaksu aprēķinam būtu galvenokārt jābalstās uz attiecīgā infrastruktūras tīkla ekspluatācijas un attīstības izmaksām. Papildus tam tika apgalvots, ka ceļu nodevas sistēma būtu diskriminējoša arī tāpēc, ka 100 % nodevas tiks iekasēti no smagajiem kravas automobiļiem, kuri sver 12 tonnas vai vairāk, lai gan tie saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju veido tika 45 % no izmaksām. Tas, ka tiek atbrīvoti privātie transportlīdzekļi, kurus izmanto tūrismam, arī šķiet diskriminējoši. Turklāt ir norādīts, ka vidējā ceļu nodeva, kas ir noteikta 12,4 centu/km apmērā, šķiet, ir pārlieku augsta. Šķiet, ka Vācija izmanto šo augsto ceļu nodevu, lai ar šķērssubsīdijām atbalstītu citus transporta veidus, kā rezultātā būtu pārkāpts princips “maksā lietotājs” un Direktīvas 1999/62/EK 9. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(39)

Ieinteresētās personas arī pauda savas bažas par ceļu nodevas apmēru un tā atbilstību Eurovignette direktīvas 7. panta 9. punktam (34). Tā kā šķiet, ka Vācijas automaģistrāļu būvniecības izmaksām pārsvarā jau būtu jābūt norakstītām, izmaksu aprēķinam būtu galvenokārt jābalstās uz attiecīgā infrastruktūras tīkla ekspluatācijas un attīstības izmaksām. Papildus tam tika apgalvots, ka ceļu nodevas sistēma būtu diskriminējoša arī tāpēc, ka 100 % nodevas tiks iekasēti no smagajiem kravas automobiļiem, kuri sver 12 tonnas vai vairāk, lai gan tie saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju veido tika 45 % no izmaksām. Tas, ka tiek atbrīvoti privātie transportlīdzekļi, kurus izmanto tūrismam, arī šķiet diskriminējoši. Turklāt ir norādīts, ka vidējā ceļu nodeva, kas ir noteikta 12,4 centu/km apmērā, šķiet, ir pārlieku augsta. Šķiet, ka Vācija izmanto šo augsto ceļu nodevu, lai ar šķērssubsīdijām atbalstītu citus transporta veidus, kā rezultātā būtu pārkāpts princips “maksā lietotājs” un Direktīvas 1999/62/EK 9. panta 2. punkts.

| (40) | Papildus tam tiek apgalvots, ka Vācijas ceļu nodevas sistēma, kā šķiet, ir pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 17. apsvērumam, jo tā radītu mākslīgus šķēršļus, kropļotu konkurenci Eiropā un būtu atkāpšanās no saskaņota, Eiropas līmeņa infrastruktūras maksājumu modeļa, kas nodrošinātu savietojamību. |
| --- | --- |

(40)

Papildus tam tiek apgalvots, ka Vācijas ceļu nodevas sistēma, kā šķiet, ir pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 17. apsvērumam, jo tā radītu mākslīgus šķēršļus, kropļotu konkurenci Eiropā un būtu atkāpšanās no saskaņota, Eiropas līmeņa infrastruktūras maksājumu modeļa, kas nodrošinātu savietojamību.

| (41) | Vācijas likums, ar kuru ievieš jauno ceļu nodevu, šķiet diskriminējošs attiecībā pret ārvalstu autopārvadātājiem, arī ņemot vērā automobiļu izmešu klases. |
| --- | --- |

(41)

Vācijas likums, ar kuru ievieš jauno ceļu nodevu, šķiet diskriminējošs attiecībā pret ārvalstu autopārvadātājiem, arī ņemot vērā automobiļu izmešu klases.

| (42) | Visbeidzot, tiek apgalvots, ka ceļu nodevas sistēma ir pretrunā tādiem citiem Līguma noteikumiem kā 28., 97., 90. un 92. pants (35). |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot, tiek apgalvots, ka ceļu nodevas sistēma ir pretrunā tādiem citiem Līguma noteikumiem kā 28., 97., 90. un 92. pants (35).

3.2.   Argumenti par labu kompensāciju sistēmai

| (43) | Izvirzot turpmāk izklāstītos argumentus, tika apgalvots, ka atbalsts ir vajadzīgs, ka tas ir Kopienas interesēs un ka tiek ievērots samērīguma princips. Komisijas Baltajā grāmatā par transporta politiku (36), kā arī Eurovignette direktīvas jaunā projekta 7.b pantā (37) satiksmes dalībniekiem, kuriem jāmaksā par infrastruktūru, ir atļauts piemērot nodokļu kompensācijas, lai tādējādi novērstu kopējā nodokļu sloga palielināšanos. Ar konkrēto pasākumu netiek samazināts minerāleļļu nodoklis. Akcīzes nodoklis ir izmantots tikai kā atskaites punkts, lai aprēķinātu ceļu nodevas kompensāciju. Turklāt ir iespējams pierādīt, ka ieņēmumi no minerāleļļu nodokļa Vācijā samazinās, jo degviela Vācijā tiek pirkta mazāk. Tādējādi tiek uzskatīts, ka kompensāciju sistēma ir pasākums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu kopējo maksājumu pieauguma samērīgumu, un tas ir arī Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(43)

Izvirzot turpmāk izklāstītos argumentus, tika apgalvots, ka atbalsts ir vajadzīgs, ka tas ir Kopienas interesēs un ka tiek ievērots samērīguma princips. Komisijas Baltajā grāmatā par transporta politiku (36), kā arī Eurovignette direktīvas jaunā projekta 7.b pantā (37) satiksmes dalībniekiem, kuriem jāmaksā par infrastruktūru, ir atļauts piemērot nodokļu kompensācijas, lai tādējādi novērstu kopējā nodokļu sloga palielināšanos. Ar konkrēto pasākumu netiek samazināts minerāleļļu nodoklis. Akcīzes nodoklis ir izmantots tikai kā atskaites punkts, lai aprēķinātu ceļu nodevas kompensāciju. Turklāt ir iespējams pierādīt, ka ieņēmumi no minerāleļļu nodokļa Vācijā samazinās, jo degviela Vācijā tiek pirkta mazāk. Tādējādi tiek uzskatīts, ka kompensāciju sistēma ir pasākums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu kopējo maksājumu pieauguma samērīgumu, un tas ir arī Kopienas interesēs.

| (44) | Atbalsta pasākums nepārprotami ir saskaņā ar nediskriminēšanas principu, jo atbalsta pasākumu var izmantot gan Vācijas autopārvadātāji, gan ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Ieinteresētā persona uzskata, ka, ja vispār var būt runa par diskrimināciju, to rada Padomes bezdarbība, jo saskaņošanas jautājums tajā ir atstāts novārtā jau kopš 1985. gada. Ņemot vērā šo akcīzes nodokļu saskaņotības trūkumu, CNKS tikai palīdzētu neitralizēt neizdevīgo stāvokli, kādā ir Vācijas autopārvadātāji. Šajā kontekstā var norādīt, ka Vācijas daļa pārrobežu autopārvadājumos kravu masas izteiksmē ir pastāvīgi samazinājusies no 39 % 1985. gadā līdz 21,6 % 2002. gadā. Turklāt pārrobežu autopārvadājumi dominē arvien vairāk – 2015. gadā vairāk nekā puse no kopējās satiksmes uz Vācijas automaģistrālēm būs attiecināma uz preču pārrobežu tirdzniecību. Tāpat tiek apgalvots, ka diskriminācija rastos tikai tādā gadījumā, ja autopārvadātājiem, kuri nav reģistrēti Vācijā, saistībā ar kompensāciju būtu jāsedz augstākas izmaksas vai būtu jāuzņemas smagāks administratīvais slogs nekā Vācijas autopārvadātājiem, taču tā nav. |
| --- | --- |

(44)

Atbalsta pasākums nepārprotami ir saskaņā ar nediskriminēšanas principu, jo atbalsta pasākumu var izmantot gan Vācijas autopārvadātāji, gan ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Ieinteresētā persona uzskata, ka, ja vispār var būt runa par diskrimināciju, to rada Padomes bezdarbība, jo saskaņošanas jautājums tajā ir atstāts novārtā jau kopš 1985. gada. Ņemot vērā šo akcīzes nodokļu saskaņotības trūkumu, CNKS tikai palīdzētu neitralizēt neizdevīgo stāvokli, kādā ir Vācijas autopārvadātāji. Šajā kontekstā var norādīt, ka Vācijas daļa pārrobežu autopārvadājumos kravu masas izteiksmē ir pastāvīgi samazinājusies no 39 % 1985. gadā līdz 21,6 % 2002. gadā. Turklāt pārrobežu autopārvadājumi dominē arvien vairāk – 2015. gadā vairāk nekā puse no kopējās satiksmes uz Vācijas automaģistrālēm būs attiecināma uz preču pārrobežu tirdzniecību. Tāpat tiek apgalvots, ka diskriminācija rastos tikai tādā gadījumā, ja autopārvadātājiem, kuri nav reģistrēti Vācijā, saistībā ar kompensāciju būtu jāsedz augstākas izmaksas vai būtu jāuzņemas smagāks administratīvais slogs nekā Vācijas autopārvadātājiem, taču tā nav.

| (45) | Trešās personas arī norādīja, ka atbalsta pasākums nekropļo konkurenci, ņemot vērā, ka 600 miljonu euro kompensācija gadā atbilst tikai 17,6 % no infrastruktūras nodevas papildu izmaksām. |
| --- | --- |

(45)

Trešās personas arī norādīja, ka atbalsta pasākums nekropļo konkurenci, ņemot vērā, ka 600 miljonu euro kompensācija gadā atbilst tikai 17,6 % no infrastruktūras nodevas papildu izmaksām.

| (46) | Visbeidzot, tiek apgalvots, ka konkrēto pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo saskaņā ar Komisijas Paziņojuma 98/C 384/03 (38) 13. punktu nodokļu pasākumi ir vispārēji pasākumi, kas nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(46)

Visbeidzot, tiek apgalvots, ka konkrēto pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo saskaņā ar Komisijas Paziņojuma 98/C 384/03 (38) 13. punktu nodokļu pasākumi ir vispārēji pasākumi, kas nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

4.   VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS APSVĒRUMI

| (47) | Vācijas valdība uzskata, ka konkrētais pasākums nerada tiešu diskrimināciju, jo kompensācija tiek piedāvāta visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no to valstspiederības vai atrašanās vietas. Pasākums arī nerada faktisku diskrimināciju. Pirmkārt, Vācijas iestādes apgalvo, ka ir tieša saikne starp jauno nodevu par Vācijas automaģistrāļu lietošanu un degvielas patēriņu, kuram savukārt ir tieša saikne ar degvielas akcīzes nodokļa summu. Iestādes uzskata, ka saikne starp ceļu nodevas samazinājumu un akcīzes nodokļa maksājumiem ir loģiski pamatota, jo abus maksājumus var uzskatīt par ieguldījumiem infrastruktūras izmaksās. Turklāt pasākums neparedz nekādus robežlielumus, piemēram, minimālo ceļu nodevas summu vai minimālo pārvadājumu apjomu. Bez tam lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir pilnībā saimniecisks lēmums, kas būs jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Ikviens autopārvadātājs degvielas tvertni uzpildīs tur, kur tas būs ekonomiski izdevīgāk. Citiem vārdiem sakot, lēmumu par to, kur uzpildīt degvielas tvertni, galvenokārt ietekmē degvielas cena. Vācijas iestādes šajā sakarā norāda, ka Vācijā gan akcīzes nodokļa īpatsvars attiecībā pret degvielas pārdošanas cenu, gan pati pārdošanas cena ir vieni no augstākajiem ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(47)

Vācijas valdība uzskata, ka konkrētais pasākums nerada tiešu diskrimināciju, jo kompensācija tiek piedāvāta visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no to valstspiederības vai atrašanās vietas. Pasākums arī nerada faktisku diskrimināciju. Pirmkārt, Vācijas iestādes apgalvo, ka ir tieša saikne starp jauno nodevu par Vācijas automaģistrāļu lietošanu un degvielas patēriņu, kuram savukārt ir tieša saikne ar degvielas akcīzes nodokļa summu. Iestādes uzskata, ka saikne starp ceļu nodevas samazinājumu un akcīzes nodokļa maksājumiem ir loģiski pamatota, jo abus maksājumus var uzskatīt par ieguldījumiem infrastruktūras izmaksās. Turklāt pasākums neparedz nekādus robežlielumus, piemēram, minimālo ceļu nodevas summu vai minimālo pārvadājumu apjomu. Bez tam lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir pilnībā saimniecisks lēmums, kas būs jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Ikviens autopārvadātājs degvielas tvertni uzpildīs tur, kur tas būs ekonomiski izdevīgāk. Citiem vārdiem sakot, lēmumu par to, kur uzpildīt degvielas tvertni, galvenokārt ietekmē degvielas cena. Vācijas iestādes šajā sakarā norāda, ka Vācijā gan akcīzes nodokļa īpatsvars attiecībā pret degvielas pārdošanas cenu, gan pati pārdošanas cena ir vieni no augstākajiem ES dalībvalstīs.

| (48) | Vācijas iestādes arī norāda, ka pasākums pilnībā atbilst teritoriālajam principam. |
| --- | --- |

(48)

Vācijas iestādes arī norāda, ka pasākums pilnībā atbilst teritoriālajam principam.

| (49) | Vācijas iestādes nepiekrīt argumentam, ka CNKS esot uzskatāma par infrastruktūras lietošanas nodokļa samazinājumu un ka tādējādi tā diskriminētu ārvalstu autopārvadātājus. Kā uzsver Vācijas iestādes, kompensācijas tiks maksātas gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. CNKS nodrošinās to, ka abas minētās kategorijas dod savu ieguldījumu Vācijas automaģistrāļu finansēšanā proporcionāli infrastruktūras lietošanas intensitātei. |
| --- | --- |

(49)

Vācijas iestādes nepiekrīt argumentam, ka CNKS esot uzskatāma par infrastruktūras lietošanas nodokļa samazinājumu un ka tādējādi tā diskriminētu ārvalstu autopārvadātājus. Kā uzsver Vācijas iestādes, kompensācijas tiks maksātas gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. CNKS nodrošinās to, ka abas minētās kategorijas dod savu ieguldījumu Vācijas automaģistrāļu finansēšanā proporcionāli infrastruktūras lietošanas intensitātei.

| (50) | Attiecībā uz argumentu par Vācijas un citu valstu degvielas cenu atšķirību daļēju kompensāciju Vācijas iestādes nesaskata nekādu ārvalstu autopārvadātāju diskrimināciju. Tās piekrīt, ka degvielas tvertņu uzpilde ārpus Vācijas var būt lētāka nekā Vācijā, pat tādā gadījumā, ja ņem vērā kompensācijas summu. Tomēr šāda veida aprēķini būs jāveic gan Vācijas, gan ārvalstu autopārvadātājiem. Vācijas iestādes norādīja, ka vairāk nekā 80 % Vācijas autopārvadātāju savā labā izmanto to, ka citās valstīs degvielas cenas ir zemākas. Tomēr, tā kā Vācijas autopārvadātāji jau tā lielā mērā cieš no ļoti augstajiem akcīzes nodokļiem, kas negatīvi ietekmē šo pārvadātāju konkurētspēju, tiem nebūs iespējams kravu pārvadājumu cenu līmeni samazināt vairāk nekā jebkuram citam autopārvadātājam, kurš izmanto konkrēto pasākumu. Tādējādi atbalsta pasākuma sekas būtu vienīgi tādas, ka mazinātos konkurences kropļojumi, ko rada Vācijas ļoti augstie akcīzes nodokļi, bet Vācijas autopārvadātājiem netiks radītas nekādas priekšrocības, kas tiem dotu iespēju samazināt kravu pārvadājumu cenu līmeni. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz argumentu par Vācijas un citu valstu degvielas cenu atšķirību daļēju kompensāciju Vācijas iestādes nesaskata nekādu ārvalstu autopārvadātāju diskrimināciju. Tās piekrīt, ka degvielas tvertņu uzpilde ārpus Vācijas var būt lētāka nekā Vācijā, pat tādā gadījumā, ja ņem vērā kompensācijas summu. Tomēr šāda veida aprēķini būs jāveic gan Vācijas, gan ārvalstu autopārvadātājiem. Vācijas iestādes norādīja, ka vairāk nekā 80 % Vācijas autopārvadātāju savā labā izmanto to, ka citās valstīs degvielas cenas ir zemākas. Tomēr, tā kā Vācijas autopārvadātāji jau tā lielā mērā cieš no ļoti augstajiem akcīzes nodokļiem, kas negatīvi ietekmē šo pārvadātāju konkurētspēju, tiem nebūs iespējams kravu pārvadājumu cenu līmeni samazināt vairāk nekā jebkuram citam autopārvadātājam, kurš izmanto konkrēto pasākumu. Tādējādi atbalsta pasākuma sekas būtu vienīgi tādas, ka mazinātos konkurences kropļojumi, ko rada Vācijas ļoti augstie akcīzes nodokļi, bet Vācijas autopārvadātājiem netiks radītas nekādas priekšrocības, kas tiem dotu iespēju samazināt kravu pārvadājumu cenu līmeni.

| (51) | Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļu nodevas palielināšana ir pamatota, neraugoties uz CNKS, ņemot vērā, ka no kompensāciju pasākuma iegūs ne tikai Vācijas pārvadātāji, bet arī ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Lai arī ārvalstu autopārvadātājiem būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva, tie varēs izmantot CNKS, un tādējādi tiks novērsts tas, ka ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji dotu pārmērīgu ieguldījumu minerāleļļu nodokļa saskaņošanā. |
| --- | --- |

(51)

Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļu nodevas palielināšana ir pamatota, neraugoties uz CNKS, ņemot vērā, ka no kompensāciju pasākuma iegūs ne tikai Vācijas pārvadātāji, bet arī ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Lai arī ārvalstu autopārvadātājiem būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva, tie varēs izmantot CNKS, un tādējādi tiks novērsts tas, ka ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji dotu pārmērīgu ieguldījumu minerāleļļu nodokļa saskaņošanā.

| (52) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kompensāciju sistēma radīšot priekšrocības Vācijas degvielas uzpildes stacijām par sliktu ārpus Vācijas esošajām DUS. Taču Vācijas iestādes apgalvo, ka dalībvalstīs piemērojamā minerāleļļu nodokļa atšķirību dēļ jau tagad, īpaši attiecībās ar kaimiņvalstīm, vērojams tā dēvētais “degvielas tūrisms”. Pasākumi, kuri palīdzētu mazināt šīs atšķirības, piemēram, CNKS, palīdzētu mazināt arī šo “degvielas tūrismu”. Tāpēc Vācijas iestādes uzskata, ka atbalsta pasākums nediskriminēs ārvalstu degvielas uzpildes stacijas. Tieši otrādi – īstenojot atbalsta pasākumu, ārvalstu degvielas uzpildes stacijām būs vienīgi mazāk priekšrocību nekā pašlaik. |
| --- | --- |

(52)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kompensāciju sistēma radīšot priekšrocības Vācijas degvielas uzpildes stacijām par sliktu ārpus Vācijas esošajām DUS. Taču Vācijas iestādes apgalvo, ka dalībvalstīs piemērojamā minerāleļļu nodokļa atšķirību dēļ jau tagad, īpaši attiecībās ar kaimiņvalstīm, vērojams tā dēvētais “degvielas tūrisms”. Pasākumi, kuri palīdzētu mazināt šīs atšķirības, piemēram, CNKS, palīdzētu mazināt arī šo “degvielas tūrismu”. Tāpēc Vācijas iestādes uzskata, ka atbalsta pasākums nediskriminēs ārvalstu degvielas uzpildes stacijas. Tieši otrādi – īstenojot atbalsta pasākumu, ārvalstu degvielas uzpildes stacijām būs vienīgi mazāk priekšrocību nekā pašlaik.

| (53) | Trešās personas apgalvoja, ka atbalsta pasākuma rezultātā citas dalībvalstis, piemēram, kaimiņu reģionos, zaudēs nodokļu ieņēmumus mazāka degvielas noieta dēļ. Taču Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākumi, kuri palīdzētu mazināt “degvielas tūrismu”, ir attaisnojami, pat ja, tos īstenojot, kaimiņu reģionos tiktu iekasēts mazāk nodokļu. |
| --- | --- |

(53)

Trešās personas apgalvoja, ka atbalsta pasākuma rezultātā citas dalībvalstis, piemēram, kaimiņu reģionos, zaudēs nodokļu ieņēmumus mazāka degvielas noieta dēļ. Taču Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākumi, kuri palīdzētu mazināt “degvielas tūrismu”, ir attaisnojami, pat ja, tos īstenojot, kaimiņu reģionos tiktu iekasēts mazāk nodokļu.

| (54) | Vācijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums nediskriminē tos degvielas pircējus, kuri pa Vācijas automaģistrālēm brauc ar automobiļiem, kas ir vieglāki par 12 tonnām. Kā norāda Vācijas iestādes, ir skaidri noteikts, ka kompensāciju piešķirs tikai tad, ja būs samaksāta ceļu nodeva par kravas automobiļiem, kuri ir smagāki par 12 tonnām. Tādējādi kompensāciju nevar skatīt, neņemot vērā šiem kravas automobiļiem uzlikto maksājumu tīro slogu. Tā kā par šiem automobiļiem, kas smagāki par 12 tonnām, galu galā tiks iekasēts vairāk, nekā tie saņems pretī, būtu grūti pamatot argumentu, ka kompensācija šiem automobiļiem rada priekšrocību jeb, citiem vārdiem sakot, ka tā diskriminē automobiļus, kas vieglāki par 12 tonnām, jo it kā rodoties faktisks diskriminējošs minerāleļļu nodokļa samazinājums. Tādējādi Vācijas iestādes uzskata, ka kompensācija nevar diskriminēt automobiļus, kas vieglāki par 12 tonnām, jo jaunā ceļu nodevas sistēma uz tiem neattiecas. |
| --- | --- |

(54)

Vācijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums nediskriminē tos degvielas pircējus, kuri pa Vācijas automaģistrālēm brauc ar automobiļiem, kas ir vieglāki par 12 tonnām. Kā norāda Vācijas iestādes, ir skaidri noteikts, ka kompensāciju piešķirs tikai tad, ja būs samaksāta ceļu nodeva par kravas automobiļiem, kuri ir smagāki par 12 tonnām. Tādējādi kompensāciju nevar skatīt, neņemot vērā šiem kravas automobiļiem uzlikto maksājumu tīro slogu. Tā kā par šiem automobiļiem, kas smagāki par 12 tonnām, galu galā tiks iekasēts vairāk, nekā tie saņems pretī, būtu grūti pamatot argumentu, ka kompensācija šiem automobiļiem rada priekšrocību jeb, citiem vārdiem sakot, ka tā diskriminē automobiļus, kas vieglāki par 12 tonnām, jo it kā rodoties faktisks diskriminējošs minerāleļļu nodokļa samazinājums. Tādējādi Vācijas iestādes uzskata, ka kompensācija nevar diskriminēt automobiļus, kas vieglāki par 12 tonnām, jo jaunā ceļu nodevas sistēma uz tiem neattiecas.

| (55) | Attiecībā uz argumentu par to, ka atšķirīgs nodokļu slogs pats par sevi nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai, Vācijas iestādes norāda, ka trešo personu minētās Itālijas lietas secinājumi Vācijas lietā nav izmantojami, jo vispārīgā situācija un nosacījumi nav vienādi. Iestādes norāda, ka iepriekš Vācijā lielu daļu infrastruktūras izmaksu sedza no degvielas akcīzes nodokļa. Par smagajiem kravas automobiļiem, kuri lieto federālās automaģistrāles, pašlaik jāveic divu veidu iemaksas infrastruktūras izmaksu segšanai – jāmaksā degvielas akcīzes nodoklis un ceļu nodeva. CNKS ņem vērā Vācijā jau samaksātos ieguldījumus infrastruktūras izmaksās un tādējādi, lai nodrošinātu taisnīgu infrastruktūras izmaksu segšanu, vienīgi kompensē pārvadātājiem divkāršos maksājumus. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz argumentu par to, ka atšķirīgs nodokļu slogs pats par sevi nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai, Vācijas iestādes norāda, ka trešo personu minētās Itālijas lietas secinājumi Vācijas lietā nav izmantojami, jo vispārīgā situācija un nosacījumi nav vienādi. Iestādes norāda, ka iepriekš Vācijā lielu daļu infrastruktūras izmaksu sedza no degvielas akcīzes nodokļa. Par smagajiem kravas automobiļiem, kuri lieto federālās automaģistrāles, pašlaik jāveic divu veidu iemaksas infrastruktūras izmaksu segšanai – jāmaksā degvielas akcīzes nodoklis un ceļu nodeva. CNKS ņem vērā Vācijā jau samaksātos ieguldījumus infrastruktūras izmaksās un tādējādi, lai nodrošinātu taisnīgu infrastruktūras izmaksu segšanu, vienīgi kompensē pārvadātājiem divkāršos maksājumus.

| (56) | Vācijas iestādes arī apgalvo, ka kompensāciju sistēma neparedz tādu mehānismu, ka tiktu pieņemti visi degvielas uzpildes staciju čeki neatkarīgi no tā, vai attiecīgais automobilis pārvietojies pa Vācijas automaģistrālēm vai citiem ceļiem. Gluži otrādi, Vācija no jauna apstiprināja, ka čeki var tikt pieņemti tikai tad, ja tajos ir norādīts uzpildītā automobiļa, kuram piemērojama ceļu nodeva, reģistrācijas numurs. Tādējādi Vācijas iestādes uzskata, ka būtu izslēgts, ka pasākums radītu priekšrocības Vācijas pārvadātājiem, kuri izmanto jauktu automobiļu (gan vieglāki, gan smagāki par 12 tonnām) parku. |
| --- | --- |

(56)

Vācijas iestādes arī apgalvo, ka kompensāciju sistēma neparedz tādu mehānismu, ka tiktu pieņemti visi degvielas uzpildes staciju čeki neatkarīgi no tā, vai attiecīgais automobilis pārvietojies pa Vācijas automaģistrālēm vai citiem ceļiem. Gluži otrādi, Vācija no jauna apstiprināja, ka čeki var tikt pieņemti tikai tad, ja tajos ir norādīts uzpildītā automobiļa, kuram piemērojama ceļu nodeva, reģistrācijas numurs. Tādējādi Vācijas iestādes uzskata, ka būtu izslēgts, ka pasākums radītu priekšrocības Vācijas pārvadātājiem, kuri izmanto jauktu automobiļu (gan vieglāki, gan smagāki par 12 tonnām) parku.

| (57) | Vācija arī norāda, ka, tā kā maksājumu mehānisms visiem Vācijas automaģistrāļu lietotājiem ir vienāds, nav saprotams, kā sistēma varētu diskriminēt ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātājus, kuri automaģistrāles, iespējams, izmanto tikai pa retam. Jebkura kalendārā gada laikā uzkrāto ceļu nodevas kompensācijas summu varēs izmantot, lai samazinātu nākamā gada ceļu nodevas parādu. |
| --- | --- |

(57)

Vācija arī norāda, ka, tā kā maksājumu mehānisms visiem Vācijas automaģistrāļu lietotājiem ir vienāds, nav saprotams, kā sistēma varētu diskriminēt ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātājus, kuri automaģistrāles, iespējams, izmanto tikai pa retam. Jebkura kalendārā gada laikā uzkrāto ceļu nodevas kompensācijas summu varēs izmantot, lai samazinātu nākamā gada ceļu nodevas parādu.

| (58) | Vācijas iestādes norāda, ka pasākums nav pretrunā Direktīvai 1999/62/EK, jo tās uzskata, ka administratīvie šķēršļi, ar kādiem saskarsies ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji, nav lielāki kā Vācijas autopārvadātājiem. Vācijas iestādes skaidro, ka standartizētās veidlapas būs pieejamas vairākās izplatītākajās ES valodās un ka prasītā informācija būs galvenokārt skaitļi, tādējādi ārvalstu pārvadātājiem kompensāciju sistēma būs viegli saprotama. Administratīvais slogs, kas saistīts ar viena gada laikā saņemto kvīšu glabāšanu, ir tāds pats kā citām tādām procedūrām kā, piemēram, PVN atmaksāšana. Tāpat var norādīt, ka daudzos gadījumos kvītis jāglabā līdz gada beigām arī citu iemeslu dēļ, piemēram, lai valstu nodokļu iestādes varētu veikt uzņēmumu revīziju. Tādējādi Vācija secina, ka kompensāciju sistēma nerada tādus administratīvos šķēršļus vai praktisko darbību slogu, kas nozīmētu ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātāju diskriminēšanu. |
| --- | --- |

(58)

Vācijas iestādes norāda, ka pasākums nav pretrunā Direktīvai 1999/62/EK, jo tās uzskata, ka administratīvie šķēršļi, ar kādiem saskarsies ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji, nav lielāki kā Vācijas autopārvadātājiem. Vācijas iestādes skaidro, ka standartizētās veidlapas būs pieejamas vairākās izplatītākajās ES valodās un ka prasītā informācija būs galvenokārt skaitļi, tādējādi ārvalstu pārvadātājiem kompensāciju sistēma būs viegli saprotama. Administratīvais slogs, kas saistīts ar viena gada laikā saņemto kvīšu glabāšanu, ir tāds pats kā citām tādām procedūrām kā, piemēram, PVN atmaksāšana. Tāpat var norādīt, ka daudzos gadījumos kvītis jāglabā līdz gada beigām arī citu iemeslu dēļ, piemēram, lai valstu nodokļu iestādes varētu veikt uzņēmumu revīziju. Tādējādi Vācija secina, ka kompensāciju sistēma nerada tādus administratīvos šķēršļus vai praktisko darbību slogu, kas nozīmētu ārpus Vācijas darbojošos autopārvadātāju diskriminēšanu.

| (59) | Attiecībā uz CNKS kritiku, piemēram, par nepietiekamu skaitu OBU, kas varētu netieši ietekmēt pašu atbalsta pasākumu, Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļu nodevas praktiskie aspekti nekādā veidā neietekmē CNKS. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz CNKS kritiku, piemēram, par nepietiekamu skaitu OBU, kas varētu netieši ietekmēt pašu atbalsta pasākumu, Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļu nodevas praktiskie aspekti nekādā veidā neietekmē CNKS.

| (60) | Vācijas iestādes uzskata, ka Direktīvas 92/81/EEK 8. panta 4. punkts nav pārkāpts, jo pasākums paredz vienīgi ceļu nodevas apmēra samazināšanu un nav domāts, lai samazinātu minerāleļļu akcīzes nodokli. |
| --- | --- |

(60)

Vācijas iestādes uzskata, ka Direktīvas 92/81/EEK 8. panta 4. punkts nav pārkāpts, jo pasākums paredz vienīgi ceļu nodevas apmēra samazināšanu un nav domāts, lai samazinātu minerāleļļu akcīzes nodokli.

| (61) | Attiecībā uz pasākuma ietekmi uz vidi Vācija nepiekrīt argumentam, ka atbalsta pasākums veicinātu degvielas patēriņu un tādējādi negatīvi ietekmētu vidi. Vācijas iestādes norāda, ka, veicot vienkāršus aprēķinus, redzams, ka degvielas patēriņa palielināšana nolūkā iegūt lielāku kompensāciju no ekonomiskā viedokļa ir absolūti neloģiska. Lielāks patēriņš nozīmētu, ka automobiļiem jāveic lielāks attālums, nekā nepieciešams, un tas palielinātu gan patērēto laiku, gan darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz pasākuma ietekmi uz vidi Vācija nepiekrīt argumentam, ka atbalsta pasākums veicinātu degvielas patēriņu un tādējādi negatīvi ietekmētu vidi. Vācijas iestādes norāda, ka, veicot vienkāršus aprēķinus, redzams, ka degvielas patēriņa palielināšana nolūkā iegūt lielāku kompensāciju no ekonomiskā viedokļa ir absolūti neloģiska. Lielāks patēriņš nozīmētu, ka automobiļiem jāveic lielāks attālums, nekā nepieciešams, un tas palielinātu gan patērēto laiku, gan darbaspēka izmaksas.

| (62) | Attiecībā uz ceļu nodevas pasākumu Vācijas iestādes pirmām kārtām norāda, ka ar šo pasākumu saistītie argumenti neattiecas uz šo konkrēto valsts atbalsta procedūru, tāpēc tie šajā lēmumā nebūtu izskatāmi. Vācija turklāt norāda, ka ceļu nodevas sistēma tika ieviesta tikai tad, kad visas tehniskās problēmas bija atrisinātas tādā veidā, lai izslēgtu diskrimināciju pēc valstspiederības un lieku satiksmes plūsmas kavēšanu. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz ceļu nodevas pasākumu Vācijas iestādes pirmām kārtām norāda, ka ar šo pasākumu saistītie argumenti neattiecas uz šo konkrēto valsts atbalsta procedūru, tāpēc tie šajā lēmumā nebūtu izskatāmi. Vācija turklāt norāda, ka ceļu nodevas sistēma tika ieviesta tikai tad, kad visas tehniskās problēmas bija atrisinātas tādā veidā, lai izslēgtu diskrimināciju pēc valstspiederības un lieku satiksmes plūsmas kavēšanu.

| (63) | Apkopojot minēto, Vācijas iestāžu atbildes uz galvenajiem trešo personu argumentiem ir šādas:






  — | pirmkārt, ceļu nodeva nav diskriminējoša, jo lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir absolūti saimniecisks lēmums, kas būs jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Saikne starp ceļu nodevas samazinājumu, no vienas puses, un akcīzes nodokļa maksājumiem, no otras puses, ir loģiski pamatota, jo smagajiem kravas automobiļiem, kas lieto federālās automaģistrāles, pašlaik jāveic divu veidu iemaksas infrastruktūras izmaksu segšanai – jāmaksā degvielas akcīzes nodoklis un ceļu nodeva. CNKS ņem vērā Vācijā jau samaksātos ieguldījumus infrastruktūras izmaksās un novērsīs divkāršus maksājumus. Ceļu nodeva atbilst Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam, jo šī nodeva nediskriminē nevienu autopārvadātāju pēc valstspiederības, |
| --- | --- | --- |

(63)

Apkopojot minēto, Vācijas iestāžu atbildes uz galvenajiem trešo personu argumentiem ir šādas:

—

pirmkārt, ceļu nodeva nav diskriminējoša, jo lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir absolūti saimniecisks lēmums, kas būs jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Saikne starp ceļu nodevas samazinājumu, no vienas puses, un akcīzes nodokļa maksājumiem, no otras puses, ir loģiski pamatota, jo smagajiem kravas automobiļiem, kas lieto federālās automaģistrāles, pašlaik jāveic divu veidu iemaksas infrastruktūras izmaksu segšanai – jāmaksā degvielas akcīzes nodoklis un ceļu nodeva. CNKS ņem vērā Vācijā jau samaksātos ieguldījumus infrastruktūras izmaksās un novērsīs divkāršus maksājumus. Ceļu nodeva atbilst Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam, jo šī nodeva nediskriminē nevienu autopārvadātāju pēc valstspiederības,

| — | otrkārt, ceļu nodevu nevar uzskatīt par diskriminējošu tikai tāpēc vien, ka to piemēro vienīgi automobiļiem, kas smagāki par 12 tonnām. Šis 12 tonnu robežlielums ir loģiski pamatots, un tas atbilst Direktīvas 1999/62/EK 2. panta d) apakšpunktā sniegtajai transportlīdzekļu definīcijai. Turklāt ceļu nodeva nesniedz priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem, jo nevar pierādīt, ka Vācijas autopārvadātāji, kuri veic starptautiskos pārvadājumus un kuru parkā ir gan automobiļi, kas sver mazāk par 12 tonnām, gan tādi, kas sver vairāk par 12 tonnām, būtu izdevīgākā stāvoklī nekā ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji, kuri var daļēji kompensēt ceļu nodevas slogu, sadalot to pa visu uzņēmuma autoparku. Ceļu nodeva ir aprēķināta atbilstoši Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 9. punktam, jo vidējā svērtā ceļu nodeva ir saistīta ar attiecīgā infrastruktūras tīkla būves, ekspluatācijas un attīstības izmaksām, |
| --- | --- |

—

otrkārt, ceļu nodevu nevar uzskatīt par diskriminējošu tikai tāpēc vien, ka to piemēro vienīgi automobiļiem, kas smagāki par 12 tonnām. Šis 12 tonnu robežlielums ir loģiski pamatots, un tas atbilst Direktīvas 1999/62/EK 2. panta d) apakšpunktā sniegtajai transportlīdzekļu definīcijai. Turklāt ceļu nodeva nesniedz priekšrocības Vācijas autopārvadātājiem, jo nevar pierādīt, ka Vācijas autopārvadātāji, kuri veic starptautiskos pārvadājumus un kuru parkā ir gan automobiļi, kas sver mazāk par 12 tonnām, gan tādi, kas sver vairāk par 12 tonnām, būtu izdevīgākā stāvoklī nekā ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji, kuri var daļēji kompensēt ceļu nodevas slogu, sadalot to pa visu uzņēmuma autoparku. Ceļu nodeva ir aprēķināta atbilstoši Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 9. punktam, jo vidējā svērtā ceļu nodeva ir saistīta ar attiecīgā infrastruktūras tīkla būves, ekspluatācijas un attīstības izmaksām,

| — | treškārt, jaunā ceļu nodevas sistēma atbildīs Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 5. punktam, jo pietiekams skaits OBU, kā arī citi maksāšanas mehānismi (piemēram, termināļi un internets) nodrošinās, ka ceļu nodeva tiek iekasēta tā, lai netiktu traucēta satiksmes plūsma, |
| --- | --- |

—

treškārt, jaunā ceļu nodevas sistēma atbildīs Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 5. punktam, jo pietiekams skaits OBU, kā arī citi maksāšanas mehānismi (piemēram, termināļi un internets) nodrošinās, ka ceļu nodeva tiek iekasēta tā, lai netiktu traucēta satiksmes plūsma,

| — | ceturtkārt, ceļu nodevas pasākums nav pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 9. panta 2. punktam, jo tas neliedz dalībvalstīm atvēlēt noteiktu ceļu nodevas procentuālo daļu transporta tīkla līdzsvarotai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, ceļu nodevas pasākums nav pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 9. panta 2. punktam, jo tas neliedz dalībvalstīm atvēlēt noteiktu ceļu nodevas procentuālo daļu transporta tīkla līdzsvarotai attīstībai,

| — | piektkārt, Vācijas iestādes norāda, ka ceļu nodevas sistēma nenozīmēs atkāpšanos no saskaņota Eiropas līmeņa infrastruktūras maksājumu modeļa, kas nodrošinātu savietojamību, un tādējādi šī sistēma nav pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 17. apsvērumam, |
| --- | --- |

—

piektkārt, Vācijas iestādes norāda, ka ceļu nodevas sistēma nenozīmēs atkāpšanos no saskaņota Eiropas līmeņa infrastruktūras maksājumu modeļa, kas nodrošinātu savietojamību, un tādējādi šī sistēma nav pretrunā Direktīvas 1999/62/EK 17. apsvērumam,

| — | sestkārt, Vācijas iestādes norāda, ka administratīvās prasības attiecībā uz ārvalstu automobiļu klasificēšanu izmešu klasēs nav diskriminējošas, jo tās paredz vienīgi tās procedūras, kas vajadzīgas šo automobiļu klasificēšanai, |
| --- | --- |

—

sestkārt, Vācijas iestādes norāda, ka administratīvās prasības attiecībā uz ārvalstu automobiļu klasificēšanu izmešu klasēs nav diskriminējošas, jo tās paredz vienīgi tās procedūras, kas vajadzīgas šo automobiļu klasificēšanai,

| — | visbeidzot, Vācijas iestādes arī norāda, ka ceļu nodevas sistēma nav pretrunā tādiem Līguma noteikumiem kā 28., 90., 92. un 97. pants. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, Vācijas iestādes arī norāda, ka ceļu nodevas sistēma nav pretrunā tādiem Līguma noteikumiem kā 28., 90., 92. un 97. pants.

5.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta esība saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu

| (64) | EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ka “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(64)

EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ka “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (65) | Komisija uzskata, ka ceļu nodevas kompensācija, ko var pieprasīt Federālajam kravu pārvadājumu birojam, kas ir valsts pārvaldes iestāde, skar valsts līdzekļus un nozīmē valsts līdzekļu zaudējumus. Pats pasākums atsevišķiem autopārvadājumu uzņēmumiem sniedz selektīvu priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, jo šie uzņēmumi saņemtu kompensāciju par infrastruktūras lietošanas maksu, kas tiem būtu jāsedz pašiem. CNKS nevar uzskatīt par vispārēju pasākumu, jo tas attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas izmanto vismaz 12 tonnas smagus transportlīdzekļus, kuriem piemērojama ceļu nodeva, un šo pasākumu var izmantot vienīgi tad, ja uzņēmumi iesniedz pierādījumus, ka tie ir maksājuši akcīzes nodokli Vācijā. Turklāt, tā kā autopārvadājumu tirgus Kopienas uzņēmumiem ir pilnībā atvērts (39), var pieņemt, ka valsts finansiālais atbalsts, kas rada priekšrocības atsevišķiem autopārvadājumu uzņēmumiem un, raugoties vispārīgāk, priekšrocības autopārvadājumiem salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem, ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to šāds finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(65)

Komisija uzskata, ka ceļu nodevas kompensācija, ko var pieprasīt Federālajam kravu pārvadājumu birojam, kas ir valsts pārvaldes iestāde, skar valsts līdzekļus un nozīmē valsts līdzekļu zaudējumus. Pats pasākums atsevišķiem autopārvadājumu uzņēmumiem sniedz selektīvu priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, jo šie uzņēmumi saņemtu kompensāciju par infrastruktūras lietošanas maksu, kas tiem būtu jāsedz pašiem. CNKS nevar uzskatīt par vispārēju pasākumu, jo tas attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas izmanto vismaz 12 tonnas smagus transportlīdzekļus, kuriem piemērojama ceļu nodeva, un šo pasākumu var izmantot vienīgi tad, ja uzņēmumi iesniedz pierādījumus, ka tie ir maksājuši akcīzes nodokli Vācijā. Turklāt, tā kā autopārvadājumu tirgus Kopienas uzņēmumiem ir pilnībā atvērts (39), var pieņemt, ka valsts finansiālais atbalsts, kas rada priekšrocības atsevišķiem autopārvadājumu uzņēmumiem un, raugoties vispārīgāk, priekšrocības autopārvadājumiem salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem, ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to šāds finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (66) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka paziņotā CNKS ir uzskatāma par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka paziņotā CNKS ir uzskatāma par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

5.2.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu

5.2.1.   Attiecīgā tiesiskā pamata pieejamība

| (67) | Laikā, kad Komisija sāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tai nebija pieejami nekādi tiesību akti par CNKS ieviešanu. Tomēr 2003. gada 22. augustā Vācijas iestādes iesniedza attiecīgo tiesisko pamatu. Tādējādi šis informācijas trūkums ir novērsts. |
| --- | --- |

(67)

Laikā, kad Komisija sāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, tai nebija pieejami nekādi tiesību akti par CNKS ieviešanu. Tomēr 2003. gada 22. augustā Vācijas iestādes iesniedza attiecīgo tiesisko pamatu. Tādējādi šis informācijas trūkums ir novērsts.

5.2.2.   Vispārīgi apsvērumi par ceļu nodevu

| (68) | Lietošanas maksas par nobraukumu ieviešana, kas palīdz segt infrastruktūras izmaksas, ir viens no EK kopējās transporta politikas pamatelementiem:






  — | pirmkārt, ierosinājums ieviest ceļu nodevu ir saskaņā ar Komisijas nostāju par izmaksām atbilstīgāku cenu struktūru, kā izklāstīts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku (40). Baltajā grāmatā ir nodaļa par pakāpenisku pāreju uz maksājumu noteikšanu par infrastruktūras lietošanu. Eiropas Savienībā pašlaik pastāv gan ceļu nodevas sistēma, kura nozīmē, ka lietotājiem jāmaksā ceļu nodeva par maksas automaģistrālēm, gan Eurovignette sistēma, kura nozīmē, ka attiecīgajā tīklā jāmaksā par smagajiem kravas automobiļiem, gan sistēma, kura neparedz nekādus maksājumus. Šo situāciju ir iespējams uzlabot, |
| --- | --- | --- |

(68)

Lietošanas maksas par nobraukumu ieviešana, kas palīdz segt infrastruktūras izmaksas, ir viens no EK kopējās transporta politikas pamatelementiem:

—

pirmkārt, ierosinājums ieviest ceļu nodevu ir saskaņā ar Komisijas nostāju par izmaksām atbilstīgāku cenu struktūru, kā izklāstīts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku (40). Baltajā grāmatā ir nodaļa par pakāpenisku pāreju uz maksājumu noteikšanu par infrastruktūras lietošanu. Eiropas Savienībā pašlaik pastāv gan ceļu nodevas sistēma, kura nozīmē, ka lietotājiem jāmaksā ceļu nodeva par maksas automaģistrālēm, gan Eurovignette sistēma, kura nozīmē, ka attiecīgajā tīklā jāmaksā par smagajiem kravas automobiļiem, gan sistēma, kura neparedz nekādus maksājumus. Šo situāciju ir iespējams uzlabot,

| — | otrkārt, smagajiem kravas automobiļiem pašlaik piemērojamās lietošanas maksas aizstāšana ar ceļu nodevas sistēmu varētu nodrošināt taisnīgāku ieguldījumu infrastruktūras izmaksās, jo ievērojama daļa automaģistrāļu būves, uzturēšanas un ekspluatācijas izmaksu rodas smago kravas automobiļu dēļ, |
| --- | --- |

—

otrkārt, smagajiem kravas automobiļiem pašlaik piemērojamās lietošanas maksas aizstāšana ar ceļu nodevas sistēmu varētu nodrošināt taisnīgāku ieguldījumu infrastruktūras izmaksās, jo ievērojama daļa automaģistrāļu būves, uzturēšanas un ekspluatācijas izmaksu rodas smago kravas automobiļu dēļ,

| — | treškārt, ceļu nodeva palīdzēs sasniegt vienu no Kopienas mērķiem, kas minēts EK līguma 2. pantā, proti, veicināt “augstu vides kvalitātes aizsardzības un uzlabošanas pakāpi”, |
| --- | --- |

—

treškārt, ceļu nodeva palīdzēs sasniegt vienu no Kopienas mērķiem, kas minēts EK līguma 2. pantā, proti, veicināt “augstu vides kvalitātes aizsardzības un uzlabošanas pakāpi”,

| — | visbeidzot, vērtējot pasākumu kopumā, šķiet, ka tas pats sakāms par potenciālajiem ieguvumiem, kādi būtu, kravu pārvadājumus novirzot no autotransporta uz citiem, videi mazāk kaitīgiem transporta veidiem. Pāreja no automaģistrāļu lietošanas maksas par lietošanas ilgumu uz maksu par nobraukumu nozīmē, ka īsāku attālumu veikšana ir lētāka, bet garāku – dārgāka. Šis efekts ir ne vien saskaņā ar vēlmi panākt, lai lietotāji taisnīgāk piedalītos infrastruktūras izmaksu segšanā, bet arī nodrošina, ka tiek ņemts vērā tas, ka tikai garākos maršrutos mazāk piesārņojoši transporta veidi (dzelzceļa un ūdens transports) ir reāla alternatīva autotransportam. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, vērtējot pasākumu kopumā, šķiet, ka tas pats sakāms par potenciālajiem ieguvumiem, kādi būtu, kravu pārvadājumus novirzot no autotransporta uz citiem, videi mazāk kaitīgiem transporta veidiem. Pāreja no automaģistrāļu lietošanas maksas par lietošanas ilgumu uz maksu par nobraukumu nozīmē, ka īsāku attālumu veikšana ir lētāka, bet garāku – dārgāka. Šis efekts ir ne vien saskaņā ar vēlmi panākt, lai lietotāji taisnīgāk piedalītos infrastruktūras izmaksu segšanā, bet arī nodrošina, ka tiek ņemts vērā tas, ka tikai garākos maršrutos mazāk piesārņojoši transporta veidi (dzelzceļa un ūdens transports) ir reāla alternatīva autotransportam.

| (69) | Vācijas federālās valdības mērķis ir, lai lietotāji segtu reālajām izmaksām vairāk tuvinātu ceļu izmaksu daļu. Ceļu nodevas sistēmas paziņotais mērķis ir panākt, lai lietotāji segtu infrastruktūras izmaksas, un Vācija uzskata, ka 15 centi/km ir cena, kas “pilnībā sedz visas attiecīgās infrastruktūras būves, attīstības un ekspluatācijas izmaksas Direktīvas 1999/62/EK (Eurovignette) nozīmē”. Tomēr tas nozīmē, ka jāuzliek lielāks slogs autopārvadājumu nozarei. Pretstatā 460 miljoniem euro, kas tika iekasēti Vācijā saskaņā ar Eurovignette sistēmu (2002. gadā), pārvadātājiem būs jāsedz infrastruktūras izmaksas aptuveni 3,4 miljardu euro apmērā. Lai gan saskaņā ar Vācijas iestāžu paziņoto priekšlikumu varētu tikt piešķirta kompensācija 600 miljonu euro apmērā, kopējie autopārvadātāju maksājumi tik un tā palielināsies, jo šī kompensācija segtu tikai 17 % no kopējiem ceļu nodevas maksājumiem, kas sasniedz 3,4 miljardus euro. |
| --- | --- |

(69)

Vācijas federālās valdības mērķis ir, lai lietotāji segtu reālajām izmaksām vairāk tuvinātu ceļu izmaksu daļu. Ceļu nodevas sistēmas paziņotais mērķis ir panākt, lai lietotāji segtu infrastruktūras izmaksas, un Vācija uzskata, ka 15 centi/km ir cena, kas “pilnībā sedz visas attiecīgās infrastruktūras būves, attīstības un ekspluatācijas izmaksas Direktīvas 1999/62/EK (Eurovignette) nozīmē”. Tomēr tas nozīmē, ka jāuzliek lielāks slogs autopārvadājumu nozarei. Pretstatā 460 miljoniem euro, kas tika iekasēti Vācijā saskaņā ar Eurovignette sistēmu (2002. gadā), pārvadātājiem būs jāsedz infrastruktūras izmaksas aptuveni 3,4 miljardu euro apmērā. Lai gan saskaņā ar Vācijas iestāžu paziņoto priekšlikumu varētu tikt piešķirta kompensācija 600 miljonu euro apmērā, kopējie autopārvadātāju maksājumi tik un tā palielināsies, jo šī kompensācija segtu tikai 17 % no kopējiem ceļu nodevas maksājumiem, kas sasniedz 3,4 miljardus euro.

5.2.3.   Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punkta nepiemērošana (41)

| (70) | Komisija konstatē, ka nosacījumiem atbilstīgajiem automobiļiem Vācijā veiktie degvielas pirkumi un akcīzes nodokļa maksājumi piedāvā vienu no iespējām, kā aprēķināt ceļu nodevas kompensāciju. |
| --- | --- |

(70)

Komisija konstatē, ka nosacījumiem atbilstīgajiem automobiļiem Vācijā veiktie degvielas pirkumi un akcīzes nodokļa maksājumi piedāvā vienu no iespējām, kā aprēķināt ceļu nodevas kompensāciju.

| (71) | Akcīzes nodokļa iekasēšana un ceļu nodevas iekasēšana no smagajiem kravas automobiļiem par infrastruktūras izmantošanu juridiskā ziņā ir skaidri nošķirtas. Šīs divas sistēmas pamatojas uz tādiem atšķirīgiem tiesību aktiem kā Direktīvas par akcīzes nodokļiem (92/12/EEK (42) un 2003/96/EK) un Direktīva 1999/62/EK (Eurovignette). |
| --- | --- |

(71)

Akcīzes nodokļa iekasēšana un ceļu nodevas iekasēšana no smagajiem kravas automobiļiem par infrastruktūras izmantošanu juridiskā ziņā ir skaidri nošķirtas. Šīs divas sistēmas pamatojas uz tādiem atšķirīgiem tiesību aktiem kā Direktīvas par akcīzes nodokļiem (92/12/EEK (42) un 2003/96/EK) un Direktīva 1999/62/EK (Eurovignette).

| (72) | Tiesa ir atzinusi atšķirību starp ceļu nodevu un citām ceļu lietošanas nodevām, no vienas puses, un nodokļiem, no otras puses. Saskaņā ar judikatūru ceļu nodeva netiek kvalificēta kā nodeva, bet kā maksājums par pakalpojuma izmantošanu. Tāda pati argumentācija attiecas arī uz citām ceļu lietošanas nodevām, jo ir tieša saikne starp attiecīgo nodevu un infrastruktūru, kura tiek lietota (43). Pamatojoties uz šo judikatūru un ņemot vērā to, ka akcīzes nodoklis izmantots tikai kā atskaites punkts kompensācijas aprēķināšanai un ka attiecīgi akcīzes nodokļa un ceļu nodevas maksājumu un tās kompensāciju finanšu plūsmas ir skaidri nodalītas, Komisija uzskata, ka konkrēto ceļu nodevas kompensāciju nevar vienlaikus kvalificēt kā akcīzes nodokļa kompensāciju. Ja to kvalificētu šādi, tas radītu situāciju, ka uz kompensāciju attiecas divi dažādi tiesiskie regulējumi, bet tas būtu pretrunā tiesiskās noteiktības principam. |
| --- | --- |

(72)

Tiesa ir atzinusi atšķirību starp ceļu nodevu un citām ceļu lietošanas nodevām, no vienas puses, un nodokļiem, no otras puses. Saskaņā ar judikatūru ceļu nodeva netiek kvalificēta kā nodeva, bet kā maksājums par pakalpojuma izmantošanu. Tāda pati argumentācija attiecas arī uz citām ceļu lietošanas nodevām, jo ir tieša saikne starp attiecīgo nodevu un infrastruktūru, kura tiek lietota (43). Pamatojoties uz šo judikatūru un ņemot vērā to, ka akcīzes nodoklis izmantots tikai kā atskaites punkts kompensācijas aprēķināšanai un ka attiecīgi akcīzes nodokļa un ceļu nodevas maksājumu un tās kompensāciju finanšu plūsmas ir skaidri nodalītas, Komisija uzskata, ka konkrēto ceļu nodevas kompensāciju nevar vienlaikus kvalificēt kā akcīzes nodokļa kompensāciju. Ja to kvalificētu šādi, tas radītu situāciju, ka uz kompensāciju attiecas divi dažādi tiesiskie regulējumi, bet tas būtu pretrunā tiesiskās noteiktības principam.

| (73) | Fakts, ka kompensācija ir saistīta ar akcīzes nodokļa maksājumiem, nekādi nemaina kompensācijas juridisko traktējumu, īpaši ņemot vērā to, ka abas attiecīgās finanšu plūsmas nav saistītas. Ja tā būtu, jebkuri no jauna pievienoti nosacījumi, piemēram, kompensācijas piešķiršana tikai noteikta veida kravas automobiļiem, varētu mainīt juridisko traktējumu un līdz ar to – tiesisko regulējumu, tādējādi pārkāpjot tiesiskās noteiktības principu. |
| --- | --- |

(73)

Fakts, ka kompensācija ir saistīta ar akcīzes nodokļa maksājumiem, nekādi nemaina kompensācijas juridisko traktējumu, īpaši ņemot vērā to, ka abas attiecīgās finanšu plūsmas nav saistītas. Ja tā būtu, jebkuri no jauna pievienoti nosacījumi, piemēram, kompensācijas piešķiršana tikai noteikta veida kravas automobiļiem, varētu mainīt juridisko traktējumu un līdz ar to – tiesisko regulējumu, tādējādi pārkāpjot tiesiskās noteiktības principu.

| (74) | Jānorāda arī, ka starp ceļu nodevas lielumu un gāzeļļas akcīzes nodokli nav fiskālas saiknes. Katram no tiem ir savs avots (vienam – automaģistrāļu lietošana, otram – minerāleļļu patēriņš). Pretēji tam, kā izmanto gāzeļļas akcīzes nodokļa ieņēmumus, ceļu nodevas ieņēmumi tiks pilnībā izmantoti, lai segtu infrastruktūras būves, ekspluatācijas un uzlabošanas izmaksas. Kompensācija vispārīgā gadījumā tiek atņemta no maksājamās ceļu nodevas summas vai tiek maksāta, izmantojot līdzekļus, kas iekasēti kā ceļu nodeva. |
| --- | --- |

(74)

Jānorāda arī, ka starp ceļu nodevas lielumu un gāzeļļas akcīzes nodokli nav fiskālas saiknes. Katram no tiem ir savs avots (vienam – automaģistrāļu lietošana, otram – minerāleļļu patēriņš). Pretēji tam, kā izmanto gāzeļļas akcīzes nodokļa ieņēmumus, ceļu nodevas ieņēmumi tiks pilnībā izmantoti, lai segtu infrastruktūras būves, ekspluatācijas un uzlabošanas izmaksas. Kompensācija vispārīgā gadījumā tiek atņemta no maksājamās ceļu nodevas summas vai tiek maksāta, izmantojot līdzekļus, kas iekasēti kā ceļu nodeva.

| (75) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Direktīvas 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai, 19. panta 1. punkts, ar kuru tika aizstāts Direktīvas 92/81/EEK 8. panta 4. punkts, nav piemērojams (44). Līdz ar to Vācijas iestādēm par attiecīgo atbalsta pasākumu nav jāpaziņo saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Direktīvas 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai, 19. panta 1. punkts, ar kuru tika aizstāts Direktīvas 92/81/EEK 8. panta 4. punkts, nav piemērojams (44). Līdz ar to Vācijas iestādēm par attiecīgo atbalsta pasākumu nav jāpaziņo saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktā.

5.2.4.   Novērtējums par saderību ar kopējo tirgu

| (76) | Saskaņā ar EK līguma 73. pantu atbalsts ir saderīgs ar Līgumu, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar EK līguma 73. pantu atbalsts ir saderīgs ar Līgumu, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai.

| (77) | Līguma 73. panta īstenošanas noteikumi ir ietverti Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (45), kurā noteikti īpaši atbrīvojumi atbalstam, attiecībā uz kuru uzskatāms, ka tas vajadzīgs iekšzemes transporta koordinēšanai. Konkrēti, Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka, kamēr nav stājušies spēkā kopīgie noteikumi par infrastruktūras izmaksu sadalījumu, dalībvalstis var piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kam jāsedz izdevumi saistībā ar infrastruktūru, kuru tie izmanto, ja citus uzņēmumus šie apgrūtinājumi neskar. |
| --- | --- |

(77)

Līguma 73. panta īstenošanas noteikumi ir ietverti Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (45), kurā noteikti īpaši atbrīvojumi atbalstam, attiecībā uz kuru uzskatāms, ka tas vajadzīgs iekšzemes transporta koordinēšanai. Konkrēti, Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka, kamēr nav stājušies spēkā kopīgie noteikumi par infrastruktūras izmaksu sadalījumu, dalībvalstis var piešķirt atbalstu uzņēmumiem, kam jāsedz izdevumi saistībā ar infrastruktūru, kuru tie izmanto, ja citus uzņēmumus šie apgrūtinājumi neskar.

| (78) | Saskaņā ar Komisijas praksi valsts atbalsta lietu izskatīšanā ir jābūt ievērotām trim prasībām, lai atbalsts tiktu uzskatīts par atbilstīgu koordinēšanas vajadzībām EK līguma 73. panta izpratnē (46) un Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām:






  a) | atbalsts ir vajadzīgs, lai īstenotu Kopienas interesēs esošu pasākumu, un tas ir saskaņā ar samērīguma principu; |
| --- | --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Komisijas praksi valsts atbalsta lietu izskatīšanā ir jābūt ievērotām trim prasībām, lai atbalsts tiktu uzskatīts par atbilstīgu koordinēšanas vajadzībām EK līguma 73. panta izpratnē (46) un Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām:

a)

atbalsts ir vajadzīgs, lai īstenotu Kopienas interesēs esošu pasākumu, un tas ir saskaņā ar samērīguma principu;

| b) | pieeja atbalstam tiek nodrošināta, ievērojot nediskriminējošus nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

pieeja atbalstam tiek nodrošināta, ievērojot nediskriminējošus nosacījumus;

| c) | atbalsts nekropļo konkurenci tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

c)

atbalsts nekropļo konkurenci tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (79) | Attiecībā uz nediskriminēšanas principu Komisija uzskata, ka jebkurš atbalsts principā ir selektīvs. Ja pasākums nav atzīts par selektīvu, tas nav atbalsta pasākums EK līguma 87. panta izpratnē. Ja ir atzīts, ka konkrētais pasākums ir atbalsts, Komisijai ir jānovērtē tā saderība ar kopējo tirgu. Judikatūrā un Komisijas praksē šī selektivitāte, kas ir raksturīga jebkuram atbalstam un kas nozīmē nelabvēlīgu stāvokli dažiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas darbojas kādā dalībvalstī, ir vienmēr tikusi nošķirta no iespējamās diskriminācijas, kādu tieši vai netieši rada valstspiederība vai fakts, ka uzņēmums ir reģistrējies attiecīgajā dalībvalstī (47). Šāda diskriminācija nav saderīga ar Kopienas tiesībām, un to nevar apstiprināt, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz nediskriminēšanas principu Komisija uzskata, ka jebkurš atbalsts principā ir selektīvs. Ja pasākums nav atzīts par selektīvu, tas nav atbalsta pasākums EK līguma 87. panta izpratnē. Ja ir atzīts, ka konkrētais pasākums ir atbalsts, Komisijai ir jānovērtē tā saderība ar kopējo tirgu. Judikatūrā un Komisijas praksē šī selektivitāte, kas ir raksturīga jebkuram atbalstam un kas nozīmē nelabvēlīgu stāvokli dažiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas darbojas kādā dalībvalstī, ir vienmēr tikusi nošķirta no iespējamās diskriminācijas, kādu tieši vai netieši rada valstspiederība vai fakts, ka uzņēmums ir reģistrējies attiecīgajā dalībvalstī (47). Šāda diskriminācija nav saderīga ar Kopienas tiesībām, un to nevar apstiprināt, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem.

| (80) | Saskaņā ar iedibinātu judikatūru par diskrimināciju īpaši uzskatāma situācija, ja līdzīgos gadījumos piemēro atšķirīgu pieeju, dažiem uzņēmumiem tādējādi nonākot nelabvēlīgā stāvoklī salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, un ja šī atšķirīgā pieeja nav pamatota ar būtiskām, objektīvām atšķirībām. Tomēr, tā kā uzņēmumi, kuri nav reģistrēti kādā noteiktā teritorijā, ir atšķirīgā stāvoklī attiecībā pret iestādēm salīdzinājumā ar šajā teritorijā reģistrētajiem uzņēmumiem, nevar teikt, ka jebkurš mehānisms, kas apgrūtina pirmo uzņēmumu piekļuvi atbalstam, pārkāptu nediskriminēšanas principu (48). |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar iedibinātu judikatūru par diskrimināciju īpaši uzskatāma situācija, ja līdzīgos gadījumos piemēro atšķirīgu pieeju, dažiem uzņēmumiem tādējādi nonākot nelabvēlīgā stāvoklī salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, un ja šī atšķirīgā pieeja nav pamatota ar būtiskām, objektīvām atšķirībām. Tomēr, tā kā uzņēmumi, kuri nav reģistrēti kādā noteiktā teritorijā, ir atšķirīgā stāvoklī attiecībā pret iestādēm salīdzinājumā ar šajā teritorijā reģistrētajiem uzņēmumiem, nevar teikt, ka jebkurš mehānisms, kas apgrūtina pirmo uzņēmumu piekļuvi atbalstam, pārkāptu nediskriminēšanas principu (48).

| (81) | Šajā konkrētajā lietā CNKS paredz kompensēt ceļu nodevu tikai tad, ja tiek iesniegti Vācijas degvielas uzpildes staciju čeki un kvītis, kas pierāda, ka akcīzes nodoklis samaksāts Vācijā. Attiecībā uz šo nosacījumu Komisija nesaskata nekādu Direktīvas 1999/62/EK 20. apsvērumā minētā teritoriālā principa pārkāpumu. CNKS uzliek vienādus nosacījumus visiem pārvadātājiem, un tā ir pieejama visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no valstspiederības vai atrašanās vietas. Pasākums neparedz nekādus robežlielumus, piemēram, minimālo ceļu nodevas summu vai minimālo pārvadājumu apjomu. Turklāt nav noteikts pienākums pirkt degvielu Vācijā vai jebkādi ierobežojumi šajā sakarā. Tādējādi Komisija uzskata, ka nav tiešas diskriminācijas, pamatojoties uz valstspiederību. |
| --- | --- |

(81)

Šajā konkrētajā lietā CNKS paredz kompensēt ceļu nodevu tikai tad, ja tiek iesniegti Vācijas degvielas uzpildes staciju čeki un kvītis, kas pierāda, ka akcīzes nodoklis samaksāts Vācijā. Attiecībā uz šo nosacījumu Komisija nesaskata nekādu Direktīvas 1999/62/EK 20. apsvērumā minētā teritoriālā principa pārkāpumu. CNKS uzliek vienādus nosacījumus visiem pārvadātājiem, un tā ir pieejama visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no valstspiederības vai atrašanās vietas. Pasākums neparedz nekādus robežlielumus, piemēram, minimālo ceļu nodevas summu vai minimālo pārvadājumu apjomu. Turklāt nav noteikts pienākums pirkt degvielu Vācijā vai jebkādi ierobežojumi šajā sakarā. Tādējādi Komisija uzskata, ka nav tiešas diskriminācijas, pamatojoties uz valstspiederību.

| (82) | Lai arī tiešas diskriminācijas nav, rodas jautājums par to, vai šī saikne nerada faktisku netiešo diskrimināciju, pamatojoties uz valstspiederību. Ir konstatējama atšķirīga attieksme, salīdzinot autopārvadātājus, kuri degvielas tvertni uzpilda Vācijā, ar autopārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda kādā citā dalībvalstī. Šo atšķirību rada saikne starp ceļu nodevas kompensāciju un akcīzes nodokļa maksāšanu Vācijā. |
| --- | --- |

(82)

Lai arī tiešas diskriminācijas nav, rodas jautājums par to, vai šī saikne nerada faktisku netiešo diskrimināciju, pamatojoties uz valstspiederību. Ir konstatējama atšķirīga attieksme, salīdzinot autopārvadātājus, kuri degvielas tvertni uzpilda Vācijā, ar autopārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda kādā citā dalībvalstī. Šo atšķirību rada saikne starp ceļu nodevas kompensāciju un akcīzes nodokļa maksāšanu Vācijā.

| (83) | Ja šī atšķirīgā attieksme dažādi ietekmē Vācijas pārvadātājus salīdzinājumā ar citu dalībvalstu pārvadātājiem, radot labvēlīgākus apstākļus pirmajiem, un neatspoguļo objektīvas attiecīgo situāciju atšķirības, tas nozīmē, ka būtu pārkāpts nediskriminēšanas princips. Tādējādi jautājums ir par to, vai šī saikne starp ceļu nodevas kompensāciju un akcīzes nodokļa maksāšanu var tikt attaisnota ar objektīvām atšķirībām. Lai atbildētu uz šo jautājumu, Komisija sāks ar to, ka izvērtēs, kā šī saikne darbosies praksē un kuri pārvadātāji tās rezultātā būs ieguvēji. |
| --- | --- |

(83)

Ja šī atšķirīgā attieksme dažādi ietekmē Vācijas pārvadātājus salīdzinājumā ar citu dalībvalstu pārvadātājiem, radot labvēlīgākus apstākļus pirmajiem, un neatspoguļo objektīvas attiecīgo situāciju atšķirības, tas nozīmē, ka būtu pārkāpts nediskriminēšanas princips. Tādējādi jautājums ir par to, vai šī saikne starp ceļu nodevas kompensāciju un akcīzes nodokļa maksāšanu var tikt attaisnota ar objektīvām atšķirībām. Lai atbildētu uz šo jautājumu, Komisija sāks ar to, ka izvērtēs, kā šī saikne darbosies praksē un kuri pārvadātāji tās rezultātā būs ieguvēji.

| (84) | Tā kā Vācija atrodas Eiropas centrā, tās automaģistrāles jau tā bieži izmanto ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Ja 1998. gadā uz Vācijas automaģistrālēm citu valstu smagie kravas automobiļi veidoja 22,1 %, tad tiek lēsts, ka 2004. gadā šis īpatsvars bija palielinājies līdz 25,5 %. No visiem citu valstu smagajiem kravas automobiļiem, kas izmanto Vācijas automaģistrāles, ES-25 automobiļi veido teju 92 % (49). |
| --- | --- |

(84)

Tā kā Vācija atrodas Eiropas centrā, tās automaģistrāles jau tā bieži izmanto ārpus Vācijas darbojošies autopārvadātāji. Ja 1998. gadā uz Vācijas automaģistrālēm citu valstu smagie kravas automobiļi veidoja 22,1 %, tad tiek lēsts, ka 2004. gadā šis īpatsvars bija palielinājies līdz 25,5 %. No visiem citu valstu smagajiem kravas automobiļiem, kas izmanto Vācijas automaģistrāles, ES-25 automobiļi veido teju 92 % (49).

| (85) | Ņemot vērā, ka degvielas cenas Vācijā pašlaik ir augstākas nekā vairumā tās kaimiņvalstu, šīs cenas attur gan Vācijas, gan ārvalstu starptautiskos pārvadātājus uzpildīt tvertnes Vācijā. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā, ka degvielas cenas Vācijā pašlaik ir augstākas nekā vairumā tās kaimiņvalstu, šīs cenas attur gan Vācijas, gan ārvalstu starptautiskos pārvadātājus uzpildīt tvertnes Vācijā.

| (86) | Lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir absolūti saimniecisks lēmums, kas vienādos apstākļos jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Veicot attiecīgo maršrutu, ikviens autopārvadātājs degvielas tvertni uzpildīs tur, kur tas būs ekonomiski izdevīgāk. Pēc CNKS ieviešanas tie autopārvadātāji, kuri uzpildīs degvielas tvertni ārpus Vācijas, nevarēs saņemt kompensāciju, tomēr tiem varētu būt ekonomiski izdevīgi to saņemt. Pārvadātāji izmantos CNKS piedāvāto iespēju, ja summa, kas veidojas, Vācijas degvielas izmaksām par kilometru pieskaitot samazināto ceļu nodevu, būs mazāka par summu, kas veidojas, ārpus Vācijas pirktas degvielas izmaksām par kilometru pieskaitot pilno ceļu nodevu. |
| --- | --- |

(86)

Lēmums par to, vai degvielas tvertni uzpildīt Vācijā vai citur, ir absolūti saimniecisks lēmums, kas vienādos apstākļos jāpieņem gan Vācijas autopārvadātājiem, gan autopārvadātājiem, kuri darbojas ārpus Vācijas. Veicot attiecīgo maršrutu, ikviens autopārvadātājs degvielas tvertni uzpildīs tur, kur tas būs ekonomiski izdevīgāk. Pēc CNKS ieviešanas tie autopārvadātāji, kuri uzpildīs degvielas tvertni ārpus Vācijas, nevarēs saņemt kompensāciju, tomēr tiem varētu būt ekonomiski izdevīgi to saņemt. Pārvadātāji izmantos CNKS piedāvāto iespēju, ja summa, kas veidojas, Vācijas degvielas izmaksām par kilometru pieskaitot samazināto ceļu nodevu, būs mazāka par summu, kas veidojas, ārpus Vācijas pirktas degvielas izmaksām par kilometru pieskaitot pilno ceļu nodevu.

| (87) | Praksē ieguvējas no CNKS galvenokārt būs divas pārvadātāju grupas (relatīvo ieguvumu izteiksmē, kad ceļu nodeva palielināsies līdz vidēji 15 centiem/km) (50):






  — | pārvadātāji, kuri veic iekšējos pārvadājumus un ir ekonomiski spiesti izmantot automaģistrāles. Tie pārsvarā ir Vācijas pārvadātāji, lai gan šis tirgus segments (kabotāža) ir atvērts visām ES-15 dalībvalstīm un būs atvērts visām jaunajām dalībvalstīm, kad beigsies pārejas perioda noteikumu darbība, |
| --- | --- | --- |

(87)

Praksē ieguvējas no CNKS galvenokārt būs divas pārvadātāju grupas (relatīvo ieguvumu izteiksmē, kad ceļu nodeva palielināsies līdz vidēji 15 centiem/km) (50):

—

pārvadātāji, kuri veic iekšējos pārvadājumus un ir ekonomiski spiesti izmantot automaģistrāles. Tie pārsvarā ir Vācijas pārvadātāji, lai gan šis tirgus segments (kabotāža) ir atvērts visām ES-15 dalībvalstīm un būs atvērts visām jaunajām dalībvalstīm, kad beigsies pārejas perioda noteikumu darbība,

| — | visi gan Vācijas, gan ārvalstu pārvadātāji, kuri veic starptautiskos pārvadājumus no, uz vai caur valstīm, kurās ir salīdzinoši dārga degviela. Tas jo īpaši attiektos uz pārvadātājiem, kuri reģistrēti Francijā, Beļģijā un Nīderlandē – valstīs, kuru transportlīdzekļu nobraukums uz Vācijas automaģistrālēm veido 32 % no visu ārvalstu transportlīdzekļu nobraukuma. |
| --- | --- |

—

visi gan Vācijas, gan ārvalstu pārvadātāji, kuri veic starptautiskos pārvadājumus no, uz vai caur valstīm, kurās ir salīdzinoši dārga degviela. Tas jo īpaši attiektos uz pārvadātājiem, kuri reģistrēti Francijā, Beļģijā un Nīderlandē – valstīs, kuru transportlīdzekļu nobraukums uz Vācijas automaģistrālēm veido 32 % no visu ārvalstu transportlīdzekļu nobraukuma.

| (88) | Pašas Vācijas iestādes savos apsvērumos atzina, ka gandrīz 20 % Vācijas autopārvadātāju, visticamāk, tie, kuri pārsvarā nodarbojas ar iekšējiem pārvadājumiem, un jo īpaši Vācijas centrālajos reģionos, neizmanto iespēju degvielu pirkt lētāk citās valstīs. Turpretī citās dalībvalstīs reģistrēti pārvadātāji lielāku vai mazāku daļu degvielas pirks nevis Vācijā, bet citās dalībvalstīs, īpaši tajās, kurās degvielas cenas ir zemākas, arī tad, ja šie pārvadātāji daļēji darbojas Vācijā vai pat Vācijas vietējā tirgū (izmantojot brīvību nodarboties ar kabotāžu). |
| --- | --- |

(88)

Pašas Vācijas iestādes savos apsvērumos atzina, ka gandrīz 20 % Vācijas autopārvadātāju, visticamāk, tie, kuri pārsvarā nodarbojas ar iekšējiem pārvadājumiem, un jo īpaši Vācijas centrālajos reģionos, neizmanto iespēju degvielu pirkt lētāk citās valstīs. Turpretī citās dalībvalstīs reģistrēti pārvadātāji lielāku vai mazāku daļu degvielas pirks nevis Vācijā, bet citās dalībvalstīs, īpaši tajās, kurās degvielas cenas ir zemākas, arī tad, ja šie pārvadātāji daļēji darbojas Vācijā vai pat Vācijas vietējā tirgū (izmantojot brīvību nodarboties ar kabotāžu).

| (89) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija prognozē, ka, dažādās dalībvalstīs saglabājoties pašreizējam degvielas cenu līmenim, attiecībā uz ļoti lielu daļu no ārvalstu automobiļu nobraukuma (51) uz Vācijas automaģistrālēm CNKS netiks izmantota tāpēc, ka pastāv saikne starp CNKS un akcīzes nodokļa maksāšanu Vācijā. Šis īpatsvars Vācijas pārvadātāju gadījumā noteikti būs mazāks. Turklāt pārvadātāji (īpaši citās dalībvalstīs reģistrētie), kuri Vācijas automaģistrāles izmanto tikai retumis, varētu atteikties no iespējas pieprasīt ceļu nodevas kompensāciju administratīvā sloga dēļ un tādējādi ciestu vēl vairāk salīdzinājumā ar regulāriem automaģistrāļu lietotājiem, īpaši Vācijas pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija prognozē, ka, dažādās dalībvalstīs saglabājoties pašreizējam degvielas cenu līmenim, attiecībā uz ļoti lielu daļu no ārvalstu automobiļu nobraukuma (51) uz Vācijas automaģistrālēm CNKS netiks izmantota tāpēc, ka pastāv saikne starp CNKS un akcīzes nodokļa maksāšanu Vācijā. Šis īpatsvars Vācijas pārvadātāju gadījumā noteikti būs mazāks. Turklāt pārvadātāji (īpaši citās dalībvalstīs reģistrētie), kuri Vācijas automaģistrāles izmanto tikai retumis, varētu atteikties no iespējas pieprasīt ceļu nodevas kompensāciju administratīvā sloga dēļ un tādējādi ciestu vēl vairāk salīdzinājumā ar regulāriem automaģistrāļu lietotājiem, īpaši Vācijas pārvadātājiem.

| (90) | Šādos apstākļos Komisija uzsver, ka autopārvadātājs, kurš lieto Vācijas automaģistrāles un pērk degvielu ārpus Vācijas, lieto Vācijas ceļu infrastruktūru tieši tāpat kā autopārvadātājs, kurš degvielas tvertni uzpilda Vācijā. Tādējādi var secināt, ka saiknei starp ceļu nodevas kompensāciju un Vācijā samaksāto akcīzes nodokļa summu, šādi radot dažādus ceļu nodevas līmeņus, nav attaisnojuma Vācijas automaģistrāļu lietošanas atšķirībās. Šīs saiknes dēļ dažiem pārvadātājiem, kuri, kā norādīts 86. un 87. apsvērumā, pārsvarā būs ārvalstu pārvadātāji, būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva nekā citiem, lai gan tie tādā pašā attālumā un pa to pašu automaģistrāli pārvadās tādas pašas smagās kravas. Papildus tam šī konkrētā sistēma vairāk priekšrocību radīs vietējiem pārvadājumiem, kurus pārsvarā veic pārvadātāji, kas degvielu pērk Vācijā, salīdzinājumā ar pārvadājumiem starp dalībvalstīm, kurus veic pārvadātāji, kas biežāk degvielu pērk citās dalībvalstīs, un tas ir vēl viens Kopienas tiesību aktos aizliegts diskriminācijas veids (52). |
| --- | --- |

(90)

Šādos apstākļos Komisija uzsver, ka autopārvadātājs, kurš lieto Vācijas automaģistrāles un pērk degvielu ārpus Vācijas, lieto Vācijas ceļu infrastruktūru tieši tāpat kā autopārvadātājs, kurš degvielas tvertni uzpilda Vācijā. Tādējādi var secināt, ka saiknei starp ceļu nodevas kompensāciju un Vācijā samaksāto akcīzes nodokļa summu, šādi radot dažādus ceļu nodevas līmeņus, nav attaisnojuma Vācijas automaģistrāļu lietošanas atšķirībās. Šīs saiknes dēļ dažiem pārvadātājiem, kuri, kā norādīts 86. un 87. apsvērumā, pārsvarā būs ārvalstu pārvadātāji, būs jāmaksā augstāka ceļu nodeva nekā citiem, lai gan tie tādā pašā attālumā un pa to pašu automaģistrāli pārvadās tādas pašas smagās kravas. Papildus tam šī konkrētā sistēma vairāk priekšrocību radīs vietējiem pārvadājumiem, kurus pārsvarā veic pārvadātāji, kas degvielu pērk Vācijā, salīdzinājumā ar pārvadājumiem starp dalībvalstīm, kurus veic pārvadātāji, kas biežāk degvielu pērk citās dalībvalstīs, un tas ir vēl viens Kopienas tiesību aktos aizliegts diskriminācijas veids (52).

| (91) | Ceļu nodevas kompensācijas sasaiste ar Vācijā samaksātā akcīzes nodokļa summu var radīt iespaidu, ka sistēma ir izveidota, lai kompensētu Vācijas augstos degvielas akcīzes nodokļus. Tomēr Komisijas prakse un Tiesas judikatūra šajā jautājumā ir pilnīgi skaidra – atšķirīgs nodokļu slogs pats par sevi (53) nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai. Atbalsta piešķiršana nav attaisnojama, ja atbalsts ir paredzēts, lai dažiem konkrētās valsts uzņēmumiem kompensētu salīdzinoši neizdevīgo stāvokli, ko rada regulējuma vai fiskālās atšķirības salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Valsts atbalstu nedrīkst izmantot kā instrumentu nodokļu līmeņa izlīdzināšanai starp dalībvalstīm par labu atsevišķiem uzņēmumiem. Līdz ar to fakts, ka Vācijā akcīzes nodokļa un tātad arī dīzeļdegvielas cenu līmenis ir augsts un ka ir konstatēta vajadzība uzlabot Vācijas pārvadātājiem it kā neizdevīgos konkurences nosacījumus, neattaisno CNKS un akcīzes nodokļa maksājumu sasaisti. Turklāt augstas degvielas cenas ir arī citās dalībvalstīs, un šo valstu pārvadātāji, kas ģeogrāfisku un saimnieciskās darbības iemeslu dēļ diez vai pirks degvielu Vācijā, negūs labumu no kompensācijām tādā pašā mērā kā Vācijas pārvadātāji. |
| --- | --- |

(91)

Ceļu nodevas kompensācijas sasaiste ar Vācijā samaksātā akcīzes nodokļa summu var radīt iespaidu, ka sistēma ir izveidota, lai kompensētu Vācijas augstos degvielas akcīzes nodokļus. Tomēr Komisijas prakse un Tiesas judikatūra šajā jautājumā ir pilnīgi skaidra – atšķirīgs nodokļu slogs pats par sevi (53) nevar būt pamats valsts atbalsta piešķiršanai. Atbalsta piešķiršana nav attaisnojama, ja atbalsts ir paredzēts, lai dažiem konkrētās valsts uzņēmumiem kompensētu salīdzinoši neizdevīgo stāvokli, ko rada regulējuma vai fiskālās atšķirības salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Valsts atbalstu nedrīkst izmantot kā instrumentu nodokļu līmeņa izlīdzināšanai starp dalībvalstīm par labu atsevišķiem uzņēmumiem. Līdz ar to fakts, ka Vācijā akcīzes nodokļa un tātad arī dīzeļdegvielas cenu līmenis ir augsts un ka ir konstatēta vajadzība uzlabot Vācijas pārvadātājiem it kā neizdevīgos konkurences nosacījumus, neattaisno CNKS un akcīzes nodokļa maksājumu sasaisti. Turklāt augstas degvielas cenas ir arī citās dalībvalstīs, un šo valstu pārvadātāji, kas ģeogrāfisku un saimnieciskās darbības iemeslu dēļ diez vai pirks degvielu Vācijā, negūs labumu no kompensācijām tādā pašā mērā kā Vācijas pārvadātāji.

| (92) | Tas, ka Vācijas iestādes apgalvo, ka pašlaik aptuveni 50 % no akcīzes nodokļa ieņēmumiem tiek atvēlēti infrastruktūrai un ka CNKS ir vajadzīga, lai novērstu divkāršus pārvadātāju maksājumus par infrastruktūru, nekādi nemaina minēto secinājumu. Pirmkārt, nodokļu ieņēmumu galīgajam izlietojumam nav nozīmes, vērtējot, vai starp Vācijas pārvadātājiem un citu dalībvalstu pārvadātājiem pastāv diskriminācija. Atšķirīgs nodokļu slogs nevar būt pamats atbalsta piešķiršanai, lai kāds arī būtu nodokļu ieņēmumu izlietojums. Otrkārt, no attiecīgajiem ieņēmumiem tikai 50 % tiek atvēlēti infrastruktūrai, un no šiem 50 % lielu daļu izmanto, lai finansētu infrastruktūras izmaksas pārējā Vācijas ceļu tīklā, par kura lietošanu ceļu nodevu neiekasē. Tādējādi neapstiprinās Vācijas iestāžu apgalvotais, ka pārvadātāji, kuri maksā gan ceļu nodevu, gan akcīzes nodokli, dod divkāršu ieguldījumu infrastruktūras izmaksu segšanā, jo akcīzes nodokļa ieņēmumus tikai nelielā mērā izmanto tās infrastruktūras finansēšanai, par kuru tiek iekasēta ceļu nodeva. Līdz ar to arī fakts, ka akcīzes nodokļa ieņēmumus daļēji izmanto infrastruktūras finansēšanai, nav attaisnojums ceļu nodevas kompensācijas un akcīzes nodokļa maksājumu sasaistei. |
| --- | --- |

(92)

Tas, ka Vācijas iestādes apgalvo, ka pašlaik aptuveni 50 % no akcīzes nodokļa ieņēmumiem tiek atvēlēti infrastruktūrai un ka CNKS ir vajadzīga, lai novērstu divkāršus pārvadātāju maksājumus par infrastruktūru, nekādi nemaina minēto secinājumu. Pirmkārt, nodokļu ieņēmumu galīgajam izlietojumam nav nozīmes, vērtējot, vai starp Vācijas pārvadātājiem un citu dalībvalstu pārvadātājiem pastāv diskriminācija. Atšķirīgs nodokļu slogs nevar būt pamats atbalsta piešķiršanai, lai kāds arī būtu nodokļu ieņēmumu izlietojums. Otrkārt, no attiecīgajiem ieņēmumiem tikai 50 % tiek atvēlēti infrastruktūrai, un no šiem 50 % lielu daļu izmanto, lai finansētu infrastruktūras izmaksas pārējā Vācijas ceļu tīklā, par kura lietošanu ceļu nodevu neiekasē. Tādējādi neapstiprinās Vācijas iestāžu apgalvotais, ka pārvadātāji, kuri maksā gan ceļu nodevu, gan akcīzes nodokli, dod divkāršu ieguldījumu infrastruktūras izmaksu segšanā, jo akcīzes nodokļa ieņēmumus tikai nelielā mērā izmanto tās infrastruktūras finansēšanai, par kuru tiek iekasēta ceļu nodeva. Līdz ar to arī fakts, ka akcīzes nodokļa ieņēmumus daļēji izmanto infrastruktūras finansēšanai, nav attaisnojums ceļu nodevas kompensācijas un akcīzes nodokļa maksājumu sasaistei.

| (93) | Papildus tam jānorāda, ka ceļu nodevas un akcīzes nodokļa būtība atšķiras. Ceļu nodeva ir maksājums par pakalpojumu, bet akcīzes nodoklis ir viens no nodokļiem. Kā jau minēts šā lēmuma 5.2.3. nodaļā, procesi, par kuriem iekasē naudu, ir atšķirīgi – ceļu nodevas gadījumā tā ir automaģistrāles lietošana, bet akcīzes nodokļa gadījumā tas ir minerāleļļas patēriņš. |
| --- | --- |

(93)

Papildus tam jānorāda, ka ceļu nodevas un akcīzes nodokļa būtība atšķiras. Ceļu nodeva ir maksājums par pakalpojumu, bet akcīzes nodoklis ir viens no nodokļiem. Kā jau minēts šā lēmuma 5.2.3. nodaļā, procesi, par kuriem iekasē naudu, ir atšķirīgi – ceļu nodevas gadījumā tā ir automaģistrāles lietošana, bet akcīzes nodokļa gadījumā tas ir minerāleļļas patēriņš.

| (94) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija neredz objektīvu pamatojumu ceļu nodevas samazināšanas sasaistei ar Vācijas teritorijā samaksātā akcīzes nodokļa summu. Līdz ar to nav objektīva pamatojuma, lai attaisnotu atšķirīgas pieejas piemērošanu attiecīgi pārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda Vācijā, un pārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda ārpus Vācijas, jo, objektīvi raugoties, tie ir vienādā situācijā. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija neredz objektīvu pamatojumu ceļu nodevas samazināšanas sasaistei ar Vācijas teritorijā samaksātā akcīzes nodokļa summu. Līdz ar to nav objektīva pamatojuma, lai attaisnotu atšķirīgas pieejas piemērošanu attiecīgi pārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda Vācijā, un pārvadātājiem, kuri degvielas tvertni uzpilda ārpus Vācijas, jo, objektīvi raugoties, tie ir vienādā situācijā.

| (95) | Ņemot vērā šos argumentus, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums nav saskaņā ar nediskriminēšanas principu, jo šis pasākums netieši diskriminē ārvalstu autopārvadātājus un jau šā iemesla dēļ ir uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā šos argumentus, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums nav saskaņā ar nediskriminēšanas principu, jo šis pasākums netieši diskriminē ārvalstu autopārvadātājus un jau šā iemesla dēļ ir uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (96) | Turklāt konkrētais atbalsta pasākums neatbilst arī Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam, kurā noteikts, ka ceļu nodevas un lietošanas maksa nedrīkst būt tieši vai netieši diskriminējoša pēc pārvadātāja pilsonības, transportlīdzekļa izcelsmes vai brauciena galapunkta. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt konkrētais atbalsta pasākums neatbilst arī Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam, kurā noteikts, ka ceļu nodevas un lietošanas maksa nedrīkst būt tieši vai netieši diskriminējoša pēc pārvadātāja pilsonības, transportlīdzekļa izcelsmes vai brauciena galapunkta.

| (97) | Minētais punkts tikai konkrēti atspoguļo vienu no Kopienas tiesību un, konkrētāk, transporta tiesību vispārīgajiem principiem, proti, aizliegumu diskriminēt, pamatojoties uz valstspiederību, reģistrācijas vietu vai transportlīdzekļa izbraukšanas vietu vai galamērķi. Šo principu konsekventi piemērojuši Kopienas tiesneši (54), tostarp konkrētās ceļu nodevas lietās (55). |
| --- | --- |

(97)

Minētais punkts tikai konkrēti atspoguļo vienu no Kopienas tiesību un, konkrētāk, transporta tiesību vispārīgajiem principiem, proti, aizliegumu diskriminēt, pamatojoties uz valstspiederību, reģistrācijas vietu vai transportlīdzekļa izbraukšanas vietu vai galamērķi. Šo principu konsekventi piemērojuši Kopienas tiesneši (54), tostarp konkrētās ceļu nodevas lietās (55).

| (98) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru no Līguma vispārīgā uzstādījuma ir skaidrs, ka procedūra, kurā novērtē valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, nekādā gadījumā nedrīkst beigties ar rezultātu, kas ir pretrunā Līguma konkrētajiem noteikumiem (56). Tiesa ir arī atzinusi, ka tādi atbalsta aspekti, kuri ir pretrunā citiem Līguma konkrētajiem noteikumiem papildus 87. un 88. pantam, var būt tik nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka var būt neiespējami tos izvērtēt atsevišķi (57). Iepriekš skaidroto iemeslu dēļ konkrētais pasākums būtu pretrunā nediskriminēšanas principam un, konkrēti, Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam. Šis pārkāpums konkrētajā CNKS mehānismā noteikti ir un tāpēc ir nesaraujami saistīts ar to. Tas ir vēl viens iemesls, kāpēc Komisijai konkrētais atbalsts jāatzīst par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru no Līguma vispārīgā uzstādījuma ir skaidrs, ka procedūra, kurā novērtē valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, nekādā gadījumā nedrīkst beigties ar rezultātu, kas ir pretrunā Līguma konkrētajiem noteikumiem (56). Tiesa ir arī atzinusi, ka tādi atbalsta aspekti, kuri ir pretrunā citiem Līguma konkrētajiem noteikumiem papildus 87. un 88. pantam, var būt tik nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka var būt neiespējami tos izvērtēt atsevišķi (57). Iepriekš skaidroto iemeslu dēļ konkrētais pasākums būtu pretrunā nediskriminēšanas principam un, konkrēti, Direktīvas 1999/62/EK 7. panta 4. punktam. Šis pārkāpums konkrētajā CNKS mehānismā noteikti ir un tāpēc ir nesaraujami saistīts ar to. Tas ir vēl viens iemesls, kāpēc Komisijai konkrētais atbalsts jāatzīst par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (99) | Komisija Vācijas iestādēm atgādina, ka, ja tām šķiet, ka autopārvadātājiem Vācijā uzliktie kopējie maksājumi ir pārāk lieli, tās var mainīt transportlīdzekļu nodokli vai akcīzes nodokļu līmeni, ciktāl to ļauj esošie Kopienas līmeņa saskaņošanas pasākumi. Tie būtu horizontāli un vispārēji pasākumi, kuri principā neradītu ne tiešu, ne faktisku diskrimināciju. |
| --- | --- |

(99)

Komisija Vācijas iestādēm atgādina, ka, ja tām šķiet, ka autopārvadātājiem Vācijā uzliktie kopējie maksājumi ir pārāk lieli, tās var mainīt transportlīdzekļu nodokli vai akcīzes nodokļu līmeni, ciktāl to ļauj esošie Kopienas līmeņa saskaņošanas pasākumi. Tie būtu horizontāli un vispārēji pasākumi, kuri principā neradītu ne tiešu, ne faktisku diskrimināciju.

| (100) | Komisija uzskata, ka konkrētā atbalsta nepieciešamība nav pierādīta. Vācijas iestādes norādīja, ka pasākums jāskata kopsakarā ar Vācijas iestāžu īstenoto pāreju no automaģistrāļu lietošanas maksas par lietošanas ilgumu uz lietošanas maksu par nobraukumu. Komisija saprot vēlmi ieviest pārejas perioda pasākumus, ņemot vērā autopārvadātājiem uzlikto kopējo maksājumu palielināšanos, tomēr norāda, ka ceļu nodeva tika noteikta zemāka, nekā sākotnēji plānots, proti, 12,6 centi/km, nevis 15 centi/km. Atteikšanās no plānotās ceļu nodevas palielināšanas būtu daudz vienkāršāks veids, kā nodrošināt kompensāciju pārejas periodā, salīdzinājumā ar ceļu nodevas palielināšanu līdz 15 centiem/km un paralēlu CNKS ieviešanu, lai kompensētu 2,6 centus/km. Turklāt pašlaik piemērojamā zemākā ceļu nodeva vienādi attiecas uz visiem autopārvadātājiem, kuri lieto Vācijas automaģistrāles, un tāpēc tā nav diskriminējoša. Plānotā kompensācija šo līdzsvaru izjauktu, un tas izvirzītā mērķa sasniegšanai nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(100)

Komisija uzskata, ka konkrētā atbalsta nepieciešamība nav pierādīta. Vācijas iestādes norādīja, ka pasākums jāskata kopsakarā ar Vācijas iestāžu īstenoto pāreju no automaģistrāļu lietošanas maksas par lietošanas ilgumu uz lietošanas maksu par nobraukumu. Komisija saprot vēlmi ieviest pārejas perioda pasākumus, ņemot vērā autopārvadātājiem uzlikto kopējo maksājumu palielināšanos, tomēr norāda, ka ceļu nodeva tika noteikta zemāka, nekā sākotnēji plānots, proti, 12,6 centi/km, nevis 15 centi/km. Atteikšanās no plānotās ceļu nodevas palielināšanas būtu daudz vienkāršāks veids, kā nodrošināt kompensāciju pārejas periodā, salīdzinājumā ar ceļu nodevas palielināšanu līdz 15 centiem/km un paralēlu CNKS ieviešanu, lai kompensētu 2,6 centus/km. Turklāt pašlaik piemērojamā zemākā ceļu nodeva vienādi attiecas uz visiem autopārvadātājiem, kuri lieto Vācijas automaģistrāles, un tāpēc tā nav diskriminējoša. Plānotā kompensācija šo līdzsvaru izjauktu, un tas izvirzītā mērķa sasniegšanai nav nepieciešams.

| (101) | Papildus tam Vācijas iestādes nav sniegušas tādus argumentus par labu CNKS, kuri atsvērtu lielāka administratīvā sloga uzlikšanu autopārvadātājiem, ieviešot tehniski sarežģīto CNKS, salīdzinājumā ar situāciju, ka vienkārši tiktu paturēta zemāka ceļu nodeva. Autopārvadātājiem būtu jāiesniedz Vācijā esošo degvielas uzpildes staciju izdoti čeki vai uzņēmumu kredītkaršu kvītis, šajos dokumentos norādot attiecīgā automobiļa reģistrācijas numuru, un pēc tam katru gadu noteiktajā termiņā būtu jāpieprasa ceļu nodevas kompensācija. Šāds slogs varētu šķist īpaši smags Vācijas automaģistrāļu neregulārajiem lietotājiem, īpaši no citām dalībvalstīm. Komisija Vācijas iestādēm atgādina, ka tās jebkurā brīdī, kad tas tām šķiet nepieciešams, var paaugstināt ceļu nodevu, ja vien ir ievēroti Direktīvas 1999/62/EK noteikumi. |
| --- | --- |

(101)

Papildus tam Vācijas iestādes nav sniegušas tādus argumentus par labu CNKS, kuri atsvērtu lielāka administratīvā sloga uzlikšanu autopārvadātājiem, ieviešot tehniski sarežģīto CNKS, salīdzinājumā ar situāciju, ka vienkārši tiktu paturēta zemāka ceļu nodeva. Autopārvadātājiem būtu jāiesniedz Vācijā esošo degvielas uzpildes staciju izdoti čeki vai uzņēmumu kredītkaršu kvītis, šajos dokumentos norādot attiecīgā automobiļa reģistrācijas numuru, un pēc tam katru gadu noteiktajā termiņā būtu jāpieprasa ceļu nodevas kompensācija. Šāds slogs varētu šķist īpaši smags Vācijas automaģistrāļu neregulārajiem lietotājiem, īpaši no citām dalībvalstīm. Komisija Vācijas iestādēm atgādina, ka tās jebkurā brīdī, kad tas tām šķiet nepieciešams, var paaugstināt ceļu nodevu, ja vien ir ievēroti Direktīvas 1999/62/EK noteikumi.

| (102) | Ņemot vērā šos argumentus, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums neatbilst arī nepieciešamības principam, un tas ir vēl viens pietiekams pamats šā pasākuma atzīšanai par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā šos argumentus, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums neatbilst arī nepieciešamības principam, un tas ir vēl viens pietiekams pamats šā pasākuma atzīšanai par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav izpildīts arī Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta pēdējais nosacījums, ka atbalsts nedrīkst kropļot konkurenci tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Kā skaidrots iepriekš, atbalsts Vācijas autopārvadātājiem sniegtu nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar to konkurentiem no citām dalībvalstīm, un tas ir pretrunā kopējā transporta tirgus pareizai darbībai un pašu transporta pakalpojumu sniegšanas brīvības principam. Arī šā iemesla dēļ atbalsts atzīstams par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka nav izpildīts arī Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta pēdējais nosacījums, ka atbalsts nedrīkst kropļot konkurenci tādā mērā, ka tas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Kā skaidrots iepriekš, atbalsts Vācijas autopārvadātājiem sniegtu nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar to konkurentiem no citām dalībvalstīm, un tas ir pretrunā kopējā transporta tirgus pareizai darbībai un pašu transporta pakalpojumu sniegšanas brīvības principam. Arī šā iemesla dēļ atbalsts atzīstams par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (104) | Visbeidzot, jānorāda, ka Vācijas iestādes kā saderības pamatu nav norādījušas nevienu citu pantu, izņemot EK līguma 73. pantu. Neatkarīgi no tā Komisija apstiprina, ka paliek pie sava sākotnējā vērtējuma, kas norādīts oficiālās izmeklēšanas sākšanas lēmuma 57. punktā – konkrēto atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar kopēju tirgu ne saskaņā ar 87. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktu, ne saskaņā ar kādu citu atkāpi. |
| --- | --- |

(104)

Visbeidzot, jānorāda, ka Vācijas iestādes kā saderības pamatu nav norādījušas nevienu citu pantu, izņemot EK līguma 73. pantu. Neatkarīgi no tā Komisija apstiprina, ka paliek pie sava sākotnējā vērtējuma, kas norādīts oficiālās izmeklēšanas sākšanas lēmuma 57. punktā – konkrēto atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar kopēju tirgu ne saskaņā ar 87. panta 3. punkta a), b) vai c) apakšpunktu, ne saskaņā ar kādu citu atkāpi.

6.   SECINĀJUMS

| (105) | Komisija secina, ka CNKS ir atbalsta pasākums, kas neatbilst EK līguma 73. panta un Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, un tāpēc tas nav saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(105)

Komisija secina, ka CNKS ir atbalsta pasākums, kas neatbilst EK līguma 73. panta un Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, un tāpēc tas nav saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, kuru Vācijas Federatīvā Republika plāno īstenot un kurš pamatojas uz Likuma par smagajiem kravas automobiļiem piemērojamu automaģistrāļu lietošanas maksu par nobraukumu 1. panta 3. punkta 2. apakšpunktu, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2006. gada 25. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV C 202, 27.8.2003., 5. lpp.

2

(3)  OV C 202, 27.8.2003., 5. lpp.

3

(4)  OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.

4

(5)  To apstiprinājis Ősterreichisches Institut für Raumplanung (Vīne) veiktais pētījums, kurā secināts, ka infrastruktūras izmaksas ir noteiktas pienācīgi un saskaņā ar Direktīvu 1999/62/EK.

5

Ősterreichisches Institut für Raumplanung

(6)  227 miljoni uz 100 km; 227 × 30/100 = 68 miljoni.

6

(7)  227/68 = 3,3.

7

(8)  600/227 = 2,6.

8

(9)  2,6 × 3,3 = 8,6 (centi).

9

(10)  BGBl. G 5702, 2002, Nr. 23, I daļa, publicēts Bonnā 2002. gada 11. aprīlī, 1234. lpp., grozījumi izdarīti ar 2003. gada 28. jūnija likumu, BGBl. I, 1050. lpp.

10

BGBl.

BGBl.

(11)  Dekrēts par ceļu nodevas noteikšanu smagajiem kravas automobiļiem, 2003. gada 24. jūnijs, BGBl. I, 1001. lpp.

11

BGBl.

(12)  BGBl. I, 2150., 2185. lpp.; 1993., 169. lpp.

12

BGBl.

(13)  OV L 316, 31.10.1992., 12. lpp. Kopš 2004. gada 1. janvāra Direktīva 92/81/EEK ir aizstāta ar Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

13

(14)  Beļģija: FEBETRA (Fédération Royale Belge des Transporteurs) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 11. septembrī un reģistrēti 2003. gada 15. septembrī (A/29597), SAV (De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 15. septembrī un reģistrēti 2003. gada 19. septembrī (A/30036); Dānija: DTL (Dansk Transport og Logistik) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 26. septembrī un reģistrēti 2003. gada 30. septembrī (A/30852); Vācija: BGL (Bundesverband Güterverkehr Logistik und Entsorgung) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 22. septembrī un reģistrēti 2003. gada 23. septembrī (A/30304); Nīderlande: TLN (Transport en Logistiek Nederland) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 25. septembrī un reģistrēti 2003. gada 26. septembrī (A/30535); Spānija: ASTIC (Asociación del Transporte Internacional por Carretera) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 26. septembrī un reģistrēti 2003. gada 13. oktobrī (A/31891), ATRADICE (Asociación de Empresas de Transporte de la Región Centro) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 25. septembrī un reģistrēti 2003. gada 26. septembrī (A/30540), CETM (Confederación Española de Transporte de Mercancías) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 26. septembrī un reģistrēti 2003. gada 9. oktobrī (A/31648), FENADISMER (Federación Nacional de Asociaciones de Transporte de España) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 25. septembrī un reģistrēti 2003. gada 26. septembrī (A/30502), FROET (Federación Regional de Organizaciones Empresariales de Transporte de Murcia) apsvērumi nosūtīti 2003. gada 22. septembrī un reģistrēti 2003. gada 23. septembrī (A/30273).

14

FEBETRA

Fédération Royale Belge des Transporteurs

SAV

De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners

DTL

Dansk Transport og Logistik

BGL

Bundesverband Güterverkehr Logistik und Entsorgung

TLN

Transport en Logistiek Nederland

ASTIC

Asociación del Transporte Internacional por Carretera

ATRADICE

Asociación de Empresas de Transporte de la Región Centro

CETM

Confederación Española de Transporte de Mercancías

FENADISMER

Federación Nacional de Asociaciones de Transporte de España

FROET

Federación Regional de Organizaciones Empresariales de Transporte de Murcia

(15)  Apvienotā Karaliste: Pastāvīgās pārstāvniecības apsvērumi nosūtīti 2003. gada 2. oktobrī un reģistrēti 2003. gada 8. oktobrī (A/31558); Spānija: Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento apsvērumi nosūtīti 2003. gada 24. septembrī un reģistrēti 2003. gada 26. septembrī (A/30588).

15

Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento

(16)  Kompensāciju sistēma aizstāvēta BGL un Apvienotās Karalistes apsvērumos.

16

BGL

(17)  ASTIC, ATRADICE, CEMT, Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, DTL, FEBETRA, FROET, SAV, TLN.

17

ASTIC, ATRADICE, CEMT, Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, DTL, FEBETRA, FROET, SAV, TLN.

(18)  Skatīt, piemēram, ASTIC.

18

ASTIC

(19)  Skatīt, piemēram, DTL, FROET.

19

DTL, FROET

(20)  Skatīt, piemēram, TLN.

20

TLN

(21)  Skatīt, piemēram, ATRADICE, ASTIC, CEMT, FROET.

21

ATRADICE, ASTIC, CEMT, FROET

(22)  Skatīt, piemēram, ATRADICE.

22

ATRADICE

(23)  Skatīt, piemēram, ASTIC, ATRADICE, CEMT.

23

ASTIC, ATRADICE, CEMT

(24)  Skatīt, piemēram, ASTIC, CEMT.

24

ASTIC, CEMT

(25)  Šajā kontekstā ieinteresētās personas atsaucas uz lietu C-6/97, Itālija pret Komisiju, ECR [1999], I–2981, jo īpaši 21. punktu.

25

Itālija pret Komisiju

ECR

(26)  Skatīt, piemēram, ATRADICE, CEMT, FROET.

26

ATRADICE, CEMT, FROET

(27)  Skatīt, piemēram, ASTIC, ATRADICE, CEMT.

27

ASTIC, ATRADICE, CEMT

(28)  Tagad tas ir 19. pants Direktīvā 2003/96/EK.

28

(29)  Skatīt, piemēram, Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento.

29

Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento

(30)  ASTIC, ATRADICE, CEMT.

30

ASTIC, ATRADICE, CEMT

(31)  Skatīt lietu C-205/98, Komisija pret Austriju, ECR [2000], I–7367. lpp., īpaši 76., 78. un 86. punktu; lietu C-6/97, Itālija pret Komisiju, ECR [1999], I–2981. lpp., īpaši 15., 21. un 23. punktu; lietu C-200/97, Ecotrade, ECR [1998], I–7907; lietu C-90/94, Haar Petroleum, ECR [1997], I–4085. lpp., īpaši 34., 35., 37. un 40. punktu.

31

Komisija pret Austriju

ECR

Itālija pret Komisiju

ECR

Ecotrade

ECR

Haar Petroleum

ECR

(32)  Šajā kontekstā sniegta atsauce arī uz lietu Komisija pret Austriju, īpaši 76., 78., 85., 86., 101. un 104. punktu.

32

Komisija pret Austriju

(33)  Piemēram, tas, ka trūkst sertificētu OBU uzstādīšanas remontdarbnīcu, autopārvadātājiem nav pieejas interneta sistēmai, reģistrācijas un pāradresācijas problēmas un valodas problēma terminālī, nepietiekami maksāšanas veidi (OBU, internets, terminālis), valodas problēmas utt.

33

OBU

OBU

(34)  Skatīt arī apvienotās lietas C-430/99 un C-431/99, Sea-Land Service un Nedlloyd Lijnen, ECR [2002], I–5235. lpp., sprieduma 43. punktu un īpaši ģenerāladvokāta Alber secinājumu, kopā ar tajā minēto judikatūru, 85., 101. un 120. līdz 123. punktu.

34

Sea-Land Service

Nedlloyd Lijnen, ECR

Alber

(35)  Skatīt arī Haar Petroleum, īpaši 34., 35., 37. un 40. punktu.

35

Haar Petroleum

(36)  Pakāpeniska pāreja uz maksājumu noteikšanu par infrastruktūras lietošanu, 71. lpp.

36

(37)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2003) 448, galīgā redakcija).

37

(38)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

38

(39)  Padomes 1992. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 881/92 par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (OV L 95, 9.4.1992., 1. lpp.), un Padomes 1993. gada 25. oktobra Regula (EEK) Nr. 3118/93, ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji dalībvalstī drīkst sniegt kravu iekšzemes autopārvadājumu pakalpojumus (OV L 279, 12.11.1993., 1. lpp.).

39

(40)  “Eiropas transporta politika 2010. gadam – laiks pieņemt lēmumus”, Eiropas Komisija, 2001.,3. tabula, 72. lpp.

40

(41)  Līdzšinējais Direktīvas 92/81/EEK 8. panta 4. punkts.

41

(42)  OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp.

42

(43)  Lieta C-276/97, Komisija pret Franciju, ECR [2000], I–6251. lpp., sprieduma 36. punkts un ģenerāladvokāta Alber secinājumi, kopā ar tajā minēto judikatūru. ES nolīgumi ar Bulgāriju un Ungāriju, C-211/01, 50. punkts (vēl nav publicēti).

43

Komisija pret Franciju

ECR

Alber

(44)  19. panta 1. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs.

44

(45)  OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp.

45

(46)  Skatīt Komisijas 2002. gada 18. decembra Lēmumu N 287/02 – Dānija (OV C 34, 13.2.2003., 7. lpp.); Komisijas 2001. gada 19 septembra Lēmumu N 500/01 – Apvienotā Karaliste, Network Grants to Licensed Heavy Rail Infrastructure Managers (OV C 333, 28.11.2001., 7. lpp.); Komisijas 2001. gada 20. jūnija Lēmumu N 219/01 – Austrija (OV C 224, 1.9.2001., 2. lpp.); Komisijas 1999. gada 22. decembra Lēmumu N 617/98 – Nīderlande (Utrehta) (OV C 71, 11.3.2000., 7. lpp.); Komisijas 1999. gada 8. decembra Lēmumu N 412/98 – Itālija (Marke) (OV C 55, 26.2.2000., 11. lpp.); Komisijas 1999. gada 8. jūlija Lēmumu N 121/99 – Austrija (OV C 245, 28.8.1999., 2. lpp.); Komisijas 1999. gada 21. aprīļa Lēmumu N 588/98 – Dānija (OV C 166, 12.6.1999., 6. lpp.). Skatīt arī dokumentu Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the granting of aid for the coordination of transport by rail, road and inland waterway(COM(2000) 5, galīgā redakcija, 2000. gada 26. jūlijs).

46

Network Grants to Licensed Heavy Rail Infrastructure Managers

Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the granting of aid for the coordination of transport by rail, road and inland waterway

(47)  Lieta C-156/98, Vācija pret Komisiju, ECR [2000], I–6857. lpp., 86. un 87. punkts.

47

Vācija pret Komisiju

ECR

(48)  Lieta C-351/98, Spānija pret Komisiju, ECR [2000], I–8031. lpp., 57. punkts: “Pirmām kārtām jānorāda, ka Komisijas arguments, ka, tā kā konkrētais mehānisms citu dalībvalstu uzņēmumiem apgrūtina piekļuvi atbalstam, šie uzņēmumi tiekot diskriminēti, nav pamatots. (...) Valsts iestādes izveidots pasākums nolūkā atbalstīt investīcijas jau pēc definīcijas var tikt piemērots tikai teritorijā, par kuru šī iestāde atbild, tāpēc šo iestādi nevar kritizēt par to, ka pasākuma izmantošanas iespējas nav dotas arī tās teritorijā nereģistrētiem uzņēmumiem, jo minētie uzņēmumi ir pavisam citā stāvoklī attiecībā pret šo iestādi nekā tās teritorijā reģistrētie uzņēmumi. Tomēr minētā nostādne nenozīmē, ka šādu atbalsta pasākumu nevarētu klasificēt kā “atbalstu” Līguma 92. panta 1. punkta izpratnē, ja tas atbilst minētā punkta nosacījumiem.”

48

Spānija pret Komisiju

ECR

(49)  Avots: Ziņojums par Vācijas kompensāciju sistēmas, kas attiecas uz smagajiem kravas automobiļiem piemērojamo ceļu nodevas sistēmu, ekonomisko ietekmi uz autopārvadātājiem, 21.4.2005., MVV Consultants and Engineers.

49

MVV Consultants and Engineers

(50)  Skatīt arī Ziņojumu par Vācijas kompensāciju sistēmas, kas attiecas uz smagajiem kravas automobiļiem piemērojamo ceļu nodevas sistēmu, ekonomisko ietekmi uz autopārvadātājiem, 21.4.2005., MVV Consultants and Engineers.

50

Ziņojumu par Vācijas kompensāciju sistēmas, kas attiecas uz smagajiem kravas automobiļiem piemērojamo ceļu nodevas sistēmu, ekonomisko ietekmi uz autopārvadātājiem

MVV Consultants and Engineers

(51)  Automaģistrāļu lietošanas rādītājs ir automobiļu nobraukums kilometros.

51

(52)  Lieta C-381/93, Komisija pret Franciju, ECR [1994], I–5145. lpp., 17. līdz 21. punkts, un lieta C-92/01, Stylianakis, ECR [2003], I–1291. lpp., 25. punkts.

52

Komisija pret Franciju

ECR

Stylianakis

ECR

(53)  Skatīt 25. zemsvītras piezīmi. Skatīt arī lietu C-298/00 P, Itālija pret Komisiju (Alzetta), ECR [2004], I–4087. lpp., 61. un 62. punktu; lietu C-382/99, Nīderlande pret Komisiju, ECR [2002], I–5163. lpp., 60. līdz 66. punktu; lietu C-6/97, Itālija pret Komisiju, 22. punktu.

53

Itālija pret Komisiju (Alzetta), ECR

Nīderlande pret Komisiju

ECR

Itālija pret Komisiju

(54)  Lieta C-18/93, Corsica Ferries, ECR[ 1994], I–1783. lpp., 35. punkts; Stylianakis, 25. punkts.

54

Corsica Ferries, ECR

Stylianakis

(55)  Komisija pret Austriju, 74. līdz 88. punkts un 109. līdz 115. punkts.

55

Komisija pret Austriju

(56)  Lieta 73/79, Komisija pret Itāliju, ECR [1980], 1533. lpp., 11. punkts.

56

Komisija pret Itāliju

ECR

(57)  Lieta 74/76, Iannelli & Volpi pret Meroni, ECR [1977], 557. lpp.

57

Iannelli & Volpi

Meroni

ECR

---

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 20. februāris),

ar ko groza Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikumu attiecībā uz Botsvānas iekļaušanu to trešo valstu un trešo valstu daļu sarakstā, no kurām Kopienā atļauts importēt atsevišķu veidu svaigu gaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1031)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/151/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar kuru izveido trešo valstu vai trešo valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku veselības, veselības aizsardzības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus noteiktu dzīvu dzīvnieku un to svaigas gaļas ievešanai Kopienā (2), ir paredzēti sanitārie nosacījumi dzīvu dzīvnieku, izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, kā arī šādu dzīvnieku svaigas gaļas, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu, bet izņemot gaļas izstrādājumus, importam Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar kuru izveido trešo valstu vai trešo valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku veselības, veselības aizsardzības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus noteiktu dzīvu dzīvnieku un to svaigas gaļas ievešanai Kopienā (2), ir paredzēti sanitārie nosacījumi dzīvu dzīvnieku, izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, kā arī šādu dzīvnieku svaigas gaļas, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu, bet izņemot gaļas izstrādājumus, importam Kopienā.

| (2) | Lēmumā 79/542/EEK paredzēts, ka pārtikā lietojamu svaigu gaļu ir atļauts importēt vienīgi tad, ja šāda gaļa tiek ievesta no tādas trešās valsts vai tās daļas teritorijas, kas norādīta minētā lēmuma II pielikuma 1. daļā, un svaigā gaļa atbilst attiecīgajā veterinārajā sertifikātā izklāstītajām prasībām pret minēto gaļu saskaņā ar minētā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem, ņemot vērā visus īpašos apstākļus vai papildu garantijas, kas noteiktas attiecībā uz gaļu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 79/542/EEK paredzēts, ka pārtikā lietojamu svaigu gaļu ir atļauts importēt vienīgi tad, ja šāda gaļa tiek ievesta no tādas trešās valsts vai tās daļas teritorijas, kas norādīta minētā lēmuma II pielikuma 1. daļā, un svaigā gaļa atbilst attiecīgajā veterinārajā sertifikātā izklāstītajām prasībām pret minēto gaļu saskaņā ar minētā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem, ņemot vērā visus īpašos apstākļus vai papildu garantijas, kas noteiktas attiecībā uz gaļu.

| (3) | Botsvāna ir iekļauta Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļas sarakstā, un galvenokārt pēc dzīvnieku veselības stāvokļa tā ir sadalīta dažādās teritorijās. No šīm teritorijām ir atļauts uz Kopienu eksportēt svaigu atkaulotu un nogatavinātu mājas liellopu, mājas aitu un kazu un atsevišķu veidu saimniecībās audzētu un savvaļas medījamo dzīvnieku gaļu (“svaiga gaļa”). |
| --- | --- |

(3)

Botsvāna ir iekļauta Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļas sarakstā, un galvenokārt pēc dzīvnieku veselības stāvokļa tā ir sadalīta dažādās teritorijās. No šīm teritorijām ir atļauts uz Kopienu eksportēt svaigu atkaulotu un nogatavinātu mājas liellopu, mājas aitu un kazu un atsevišķu veidu saimniecībās audzētu un savvaļas medījamo dzīvnieku gaļu (“svaiga gaļa”).

| (4) | Saimniecībā Ghanzi apgabala teritorijā, kas atrodas Botsvānas dzīvnieku slimību 12. kontroles zonā, 2008. gada 20. oktobrī radās aizdomas par mutes un nagu sērgas uzliesmojumu. Pēc uzliesmojuma apstiprināšanas Botsvānas kompetentā iestāde nekavējoties apturēja svaigas gaļas eksportu uz Kopienu no visas valsts. |
| --- | --- |

(4)

Saimniecībā Ghanzi apgabala teritorijā, kas atrodas Botsvānas dzīvnieku slimību 12. kontroles zonā, 2008. gada 20. oktobrī radās aizdomas par mutes un nagu sērgas uzliesmojumu. Pēc uzliesmojuma apstiprināšanas Botsvānas kompetentā iestāde nekavējoties apturēja svaigas gaļas eksportu uz Kopienu no visas valsts.

| (5) | Ievērojot šos apstākļus, turpmāk nebija atļauts Kopienā importēt svaigo gaļu no Botsvānas dzīvnieku slimību 12. kontroles zonas saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2009/4/EK (3). |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot šos apstākļus, turpmāk nebija atļauts Kopienā importēt svaigo gaļu no Botsvānas dzīvnieku slimību 12. kontroles zonas saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2009/4/EK (3).

| (6) | Ievērojot to, ka Botsvānas kompetentā iestāde tagad ir sniegusi pietiekamas garantijas attiecībā uz esošajiem pasākumiem, lai kontrolētu slimības izplatību, un tie bijuši iedarbīgi un novērsuši mutes un nagu sērgas infekciju, ir lietderīgi atjaunot iepriekšējo kārtību dzīvnieku slimību 12. kontroles zonā, tādējādi atkal atļaujot eksportēt svaigu gaļu no minētās zonas uz Kopienu. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot to, ka Botsvānas kompetentā iestāde tagad ir sniegusi pietiekamas garantijas attiecībā uz esošajiem pasākumiem, lai kontrolētu slimības izplatību, un tie bijuši iedarbīgi un novērsuši mutes un nagu sērgas infekciju, ir lietderīgi atjaunot iepriekšējo kārtību dzīvnieku slimību 12. kontroles zonā, tādējādi atkal atļaujot eksportēt svaigu gaļu no minētās zonas uz Kopienu.

| (7) | Attiecīgi jāgroza Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļa. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgi jāgroza Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļa.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 20. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  OV L 146, 14.6.1979., 15. lpp.

2

(3)  OV L 2, 6.1.2009., 11. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| “1. | DAĻA |
| --- | --- |

“1.

Trešo valstu vai to daļu saraksts (1)

| Valsts | Teritorijas kods | Teritorijas apraksts | Veterinārais sertifikāts | Īpaši nosacījumi | Beigu datums
   (2) | Sākuma datums
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs(-i) | ĪG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albānija | AL-0 | Visa valsts | — | | | | |
| AR – Argentīna | AR-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| AR-1 | Šādas provinces: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentus) Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, daļa no Neuquén provinces (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), daļa no Río Negro provinces (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy un Salta provinces, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē | BOV | A | 1 | | 2005. gada 18. marts |
| RUF | A | 1 | | 2007. gada 1. decembris |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz un Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 2002. gada 1. marts |
| AR-3 | Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamenti | BOV


  RUF | A | 1 | | 2007. gada 1. decembris |
| AR-4 | Daļa no Río Negro (izņemot: Avellaneda departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 un uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250, Conesa departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 2, El Cuy departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 krustojuma ar provinces nozīmes ceļu Nr. 66 līdz robežai ar Avellaneda departamentu un San Antonio departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250 un 2) | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 2008. gada 1. augusts |
| AU – Austrālija | AU-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnija Hercegovina | BA-0 | Visa valsts | — | | | | |
| BH – Bahreina | BH-0 | Visa valsts | — | | | | |
| BR – Brazīlija | BR-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| BR-1 | Minas Gerais štats


  Espírito Santo štats


  Goiás štats


  Mato Grosso štats


  Rio Grande Do Sul štats


  Mato Grosso Do Sul štats (izņemot norādīto augstas kontroles zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu Porto Mutinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japora’ un Mundo Novo pašvaldībās un norādīto augstas kontroles zonu Corumbá un Ladário pašvaldībās) | BOV | A un H | 1 | | 2008. gada 1. decembris |
| BR-2 | Santa Catarina štats | BOV | A un H | 1 | | 2008. gada 31. janvāris |
| BR-3 | Paraná un São Paulo štats | BOV | A un H | 1 | | 2008. gada 1. augusts |
| BW – Botsvāna | BW-0 | Visa valsts | EQU, EQW | | | | |
| BW-1 | Dzīvnieku slimību 3.c, 4.b, 5., 6., 8., 9. un 18. kontroles zona | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | 2007. gada 1. decembris |
| BW-2 | Dzīvnieku slimību 10., 11., 13. un 14. kontroles zona | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | 2002. gada 7. marts |
| BW-3 | Dzīvnieku slimību 12. kontroles zona | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | 2008. gada 20. oktobris | 2009. gada 20. janvāris |
| BY – Baltkrievija | BY-0 | Visa valsts | — | | | | |
| BZ – Beliza | BZ-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| CA – Kanāda | CA-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW | G | | | |
| CH – Šveice | CH-0 | Visa valsts | * | | | | |
| CL – Čīle | CL-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF | | | | |
| CN – Ķīna | CN-0 | Visa valsts | — | | | | |
| CO – Kolumbija | CO-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| CR – Kostarika | CR-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| CU – Kuba | CU-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| DZ – Alžīrija | DZ-0 | Visa valsts | — | | | | |
| ET – Etiopija | ET-0 | Visa valsts | — | | | | |
| FK – Folklenda Salas | FK-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU | | | | |
| GL – Grenlande | GL-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| GT – Gvatemala | GT-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| HK – Honkonga | HK-0 | Visa valsts | — | | | | |
| HN – Hondurasa | HN-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| HR – Horvātija | HR-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| IL – Izraēla | IL-0 | Visa valsts | — | | | | |
| IN – Indija | IN-0 | Visa valsts | — | | | | |
| IS – Īslande | IS-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| KE – Kenija | KE-0 | Visa valsts | — | | | | |
| MA – Maroka | MA-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| ME – Melnkalne | ME-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU | | | | |
| MG – Madagaskara | MG-0 | Visa valsts | — | | | | |
| MK – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
   (4) | MK-0 | Visa valsts | OVI, EQU | | | | |
| MU – Maurīcija | MU-0 | Visa valsts | — | | | | |
| MX – Meksika | MX-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| NA – Namībija | NA-0 | Visa valsts | EQU, EQW | | | | |
| NA-1 | Uz dienvidiem no sanitārā kordona no Palgrave Point rietumos līdz Gam austrumos | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | |
| NC – Jaunkaledonija | NC-0 | Visa valsts | BOV, RUF, RUW | | | | |
| NI – Nikaragva | NI-0 | Visa valsts | — | | | | |
| NZ – Jaunzēlande | NZ-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| PA – Panama | PA-0 | Visa valsts | BOV, EQU | | | | |
| PY – Paragvaja | PY-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| PY-1 | Visa valsts, izņemot norādīto augstas kontroles zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu | BOV | A | 1 | | 2008. gada 1. augusts |
| RS – Serbija
   (5) | RS-0 | Visa valsts | BOV, OVI, EQU | | | | |
| RU – Krievijas Federācija | RU-0 | Visa valsts | — | | | | |
| RU-1 | Murmanskas reģions, Yamolo-Nenets autonomais apgabals | RUF | | | | |
| SV – Salvadora | SV-0 | Visa valsts | — | | | | |
| SZ – Svazilenda | SZ-0 | Visa valsts | EQU, EQW | | | | |
| SZ-1 | Teritorija uz rietumiem no “sarkanās līnijas”, kas stiepjas uz ziemeļiem no Usutu upes līdz robežai ar Dienvidāfriku uz rietumiem no Nkalashane | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | |
| SZ-2 | Mutes un nagu sērgas veterinārās uzraudzības un vakcinācijas kontroles apgabali saskaņā ar normatīvo instrumentu, ko 2001. gadā publicēja kā juridisku paziņojumu Nr. 51 | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | 2003. gada 4. augusts |
| TH – Taizeme | TH-0 | Visa valsts | — | | | | |
| TN – Tunisija | TN-0 | Visa valsts | — | | | | |
| TR – Turcija | TR-0 | Visa valsts | — | | | | |
| TR-1 | Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat un Kirikkale province | EQU | | | | |
| UA – Ukraina | UA-0 | Visa valsts | — | | | | |
| US – Amerikas Savienotās Valstis | US-0 | Visa valsts | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW | G | | | |
| UY – Urugvaja | UY-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| BOV | A | 1 | | 2001. gada 1. novembris |
| OVI | A | 1 | | |
| ZA – Dienvidāfrika | ZA-0 | Visa valsts | EQU, EQW | | | | |
| ZA-1 | Visa valsts, izņemot:







  — | mutes un nagu sērgas uzraudzības apgabalu daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un |

Valsts

Teritorijas kods

Teritorijas apraksts

Veterinārais sertifikāts

Īpaši nosacījumi

Beigu datums
   (2)

Sākuma datums
   (3)

Paraugs(-i)

ĪG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albānija

AL-0

Visa valsts

—

AR – Argentīna

AR-0

Visa valsts

EQU

AR-1

Šādas provinces: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentus) Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, daļa no Neuquén provinces (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), daļa no Río Negro provinces (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy un Salta provinces, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē

BOV

A

1

2005. gada 18. marts

RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

AR-2

Chubut, Santa Cruz un Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002. gada 1. marts

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamenti

BOV

RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

AR-4

Daļa no Río Negro (izņemot: Avellaneda departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 un uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250, Conesa departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 2, El Cuy departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 krustojuma ar provinces nozīmes ceļu Nr. 66 līdz robežai ar Avellaneda departamentu un San Antonio departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250 un 2)

BOV, OVI, RUW, RUF

2008. gada 1. augusts

AU – Austrālija

AU-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnija Hercegovina

BA-0

Visa valsts

—

BH – Bahreina

BH-0

Visa valsts

—

BR – Brazīlija

BR-0

Visa valsts

EQU

BR-1

Minas Gerais štats

Espírito Santo štats

Goiás štats

Mato Grosso štats

Rio Grande Do Sul štats

Mato Grosso Do Sul štats (izņemot norādīto augstas kontroles zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu Porto Mutinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japora’ un Mundo Novo pašvaldībās un norādīto augstas kontroles zonu Corumbá un Ladário pašvaldībās)

BOV

A un H

1

2008. gada 1. decembris

BR-2

Santa Catarina štats

BOV

A un H

1

2008. gada 31. janvāris

BR-3

Paraná un São Paulo štats

BOV

A un H

1

2008. gada 1. augusts

BW – Botsvāna

BW-0

Visa valsts

EQU, EQW

BW-1

Dzīvnieku slimību 3.c, 4.b, 5., 6., 8., 9. un 18. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007. gada 1. decembris

BW-2

Dzīvnieku slimību 10., 11., 13. un 14. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002. gada 7. marts

BW-3

Dzīvnieku slimību 12. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2008. gada 20. oktobris

2009. gada 20. janvāris

BY – Baltkrievija

BY-0

Visa valsts

—

BZ – Beliza

BZ-0

Visa valsts

BOV, EQU

CA – Kanāda

CA-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW

G

CH – Šveice

CH-0

Visa valsts

*

CL – Čīle

CL-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Ķīna

CN-0

Visa valsts

—

CO – Kolumbija

CO-0

Visa valsts

EQU

CR – Kostarika

CR-0

Visa valsts

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Visa valsts

BOV, EQU

DZ – Alžīrija

DZ-0

Visa valsts

—

ET – Etiopija

ET-0

Visa valsts

—

FK – Folklenda Salas

FK-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlande

GL-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

Visa valsts

BOV, EQU

HK – Honkonga

HK-0

Visa valsts

—

HN – Hondurasa

HN-0

Visa valsts

BOV, EQU

HR – Horvātija

HR-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izraēla

IL-0

Visa valsts

—

IN – Indija

IN-0

Visa valsts

—

IS – Īslande

IS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

Visa valsts

—

MA – Maroka

MA-0

Visa valsts

EQU

ME – Melnkalne

ME-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskara

MG-0

Visa valsts

—

MK – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
   (4)

MK-0

Visa valsts

OVI, EQU

MU – Maurīcija

MU-0

Visa valsts

—

MX – Meksika

MX-0

Visa valsts

BOV, EQU

NA – Namībija

NA-0

Visa valsts

EQU, EQW

NA-1

Uz dienvidiem no sanitārā kordona no Palgrave Point rietumos līdz Gam austrumos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Jaunkaledonija

NC-0

Visa valsts

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

Visa valsts

—

NZ – Jaunzēlande

NZ-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Visa valsts

BOV, EQU

PY – Paragvaja

PY-0

Visa valsts

EQU

PY-1

Visa valsts, izņemot norādīto augstas kontroles zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu

BOV

A

1

2008. gada 1. augusts

RS – Serbija
   (5)

RS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

RU – Krievijas Federācija

RU-0

Visa valsts

—

RU-1

Murmanskas reģions, Yamolo-Nenets autonomais apgabals

RUF

SV – Salvadora

SV-0

Visa valsts

—

SZ – Svazilenda

SZ-0

Visa valsts

EQU, EQW

SZ-1

Teritorija uz rietumiem no “sarkanās līnijas”, kas stiepjas uz ziemeļiem no Usutu upes līdz robežai ar Dienvidāfriku uz rietumiem no Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Mutes un nagu sērgas veterinārās uzraudzības un vakcinācijas kontroles apgabali saskaņā ar normatīvo instrumentu, ko 2001. gadā publicēja kā juridisku paziņojumu Nr. 51

BOV, RUF, RUW

F

1

2003. gada 4. augusts

TH – Taizeme

TH-0

Visa valsts

—

TN – Tunisija

TN-0

Visa valsts

—

TR – Turcija

TR-0

Visa valsts

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat un Kirikkale province

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Visa valsts

—

US – Amerikas Savienotās Valstis

US-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvaja

UY-0

Visa valsts

EQU

BOV

A

1

2001. gada 1. novembris

OVI

A

1

ZA – Dienvidāfrika

ZA-0

Visa valsts

EQU, EQW

ZA-1

Visa valsts, izņemot:

—

mutes un nagu sērgas uzraudzības apgabalu daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un

| — | Camperdown rajonu KwaZuluNatal provincē. |
| --- | --- |

—

Camperdown rajonu KwaZuluNatal provincē.

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabve

ZW-0

Visa valsts

—

| * | = | Sertifikāti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikāts nav paredzēts un svaigas gaļas imports nav atļauts (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”). |
| “1” | = | Kategorijas ierobežojumi:
  Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).” |

*

=

Sertifikāti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

—

=

Sertifikāts nav paredzēts un svaigas gaļas imports nav atļauts (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”).

“1”

=

Kategorijas ierobežojumi:

Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).”

---

(1)  Neskarot konkrētās sertificēšanas prasības, kas paredzētas Kopienas nolīgumos ar trešām valstīm.

1

(2)  Tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 7. ailē norādītajā dienā vai pirms tam, var importēt Kopienā 90 dienas pēc minētās dienas. Sūtījumus, kas atrodas atklātā jūrā, var importēt Kopienā 40 dienas pēc 7. ailē norādītās dienas, ja tie sertificēti pirms minētās dienas. (NB! Ja 7. ailē datums nav norādīts, tad nav laika ierobežojumu.)

2

(3)  Kopienā atļauts importēt tikai tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 8. ailē norādītajā dienā vai pēc tam (ja 8. ailē datums nav norādīts, tad nav laika ierobežojumu).

3

(4)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: pagaidu kods, kas neietekmē valsts nomenklatūru, par kuru tiks panākta vienošanās pēc tam, kad būs pabeigtas sarunas par šo jautājumu, kuras patlaban norisinās Apvienoto Nāciju Organizācijā.

4

(5)  Neietverot Kosovu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūcijas izpratnē.

5

| * | = | Sertifikāti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Sertifikāts nav paredzēts un svaigas gaļas imports nav atļauts (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”). |
| “1” | = | Kategorijas ierobežojumi:
  Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).” |

*

=

Sertifikāti saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības izstrādājumu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

—

=

Sertifikāts nav paredzēts un svaigas gaļas imports nav atļauts (izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ailē “visa valsts”).

“1”

=

Kategorijas ierobežojumi:

Subprodukti nav atļauti (izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus).”

---

21.2.2009

| 21.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---