# Az Európai Unió L 40/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 40 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. február 11. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 40

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. február 11.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 122/2009/EK rendelete (2009. február 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 123/2009/EK rendelete (2009. február 10.) az 1266/2007/EK rendeletnek az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten belüli szállításának feltételei és a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 124/2009/EK rendelete (2009. február 10.) a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról (
  1
  ) | 7 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2009/7/EK irányelve (2009. február 10.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv I., II., IV. és V. mellékletének módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 2009/8/EK irányelve (2009. február 10.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének legnagyobb megengedhető szintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 122/2009/EK rendelete (2009. február 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 123/2009/EK rendelete (2009. február 10.) az 1266/2007/EK rendeletnek az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten belüli szállításának feltételei és a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 124/2009/EK rendelete (2009. február 10.) a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról (
  1
  )

1

7

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2009/7/EK irányelve (2009. február 10.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv I., II., IV. és V. mellékletének módosításáról

12

*

A Bizottság 2009/8/EK irányelve (2009. február 10.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének legnagyobb megengedhető szintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/109/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. február 9.) annak meghatározására, hogy a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/55/EK, illetve a 2002/57/EK tanácsi irányelvben fel nem sorolt egyes fajok eleget tesznek-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése A. pontjába való felvétel követelményeinek, a 66/401/EGK tanácsi irányelv értelmében a takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatala tekintetében bizonyos eltéréseket lehetővé tévő ideiglenes kísérlet szervezéséről
  (az értesítés a C(2009) 724. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2009/110/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. február 10.) 2008-ban a németországi Newcastle-betegség elleni küzdelemre irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2009) 712. számú dokumentummal történt) | 31 |
| | | 2009/111/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. február 10.) a Hordozható tűzoltó készülékek EN 3-8:2006 – 8. rész: Kiegészítő követelmények az EN 3-7-hez, a legfeljebb 30 bar megengedhető nyomású oltókészülékek kialakítására, nyomásállóságára és mechanikai vizsgálataira elnevezésű szabvány hivatkozásának a nyomástartó berendezésekről szóló 97/23/EK irányelvvel összhangban történő közzétételéről
  (az értesítés a C(2009) 739. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/112/EK |
| | * | A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 35 |
| | | 2009/113/EK |
| | * | A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 36 |
| | | 2009/114/EK |
| | * | A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 37 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/115/EK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Közösség/Svájc légiközlekedési vegyes bizottság 1/2008 határozata (2008. december 16.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének módosításáról | 38 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/109/EK

*

A Bizottság határozata (2009. február 9.) annak meghatározására, hogy a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/55/EK, illetve a 2002/57/EK tanácsi irányelvben fel nem sorolt egyes fajok eleget tesznek-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése A. pontjába való felvétel követelményeinek, a 66/401/EGK tanácsi irányelv értelmében a takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatala tekintetében bizonyos eltéréseket lehetővé tévő ideiglenes kísérlet szervezéséről
  (az értesítés a C(2009) 724. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 724. számú dokumentummal történt)

1

26

2009/110/EK

*

A Bizottság határozata (2009. február 10.) 2008-ban a németországi Newcastle-betegség elleni küzdelemre irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2009) 712. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 712. számú dokumentummal történt)

31

2009/111/EK

*

A Bizottság határozata (2009. február 10.) a Hordozható tűzoltó készülékek EN 3-8:2006 – 8. rész: Kiegészítő követelmények az EN 3-7-hez, a legfeljebb 30 bar megengedhető nyomású oltókészülékek kialakítására, nyomásállóságára és mechanikai vizsgálataira elnevezésű szabvány hivatkozásának a nyomástartó berendezésekről szóló 97/23/EK irányelvvel összhangban történő közzétételéről
  (az értesítés a C(2009) 739. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 739. számú dokumentummal történt)

1

33

AJÁNLÁSOK

Tanács

2009/112/EK

*

A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

35

2009/113/EK

*

A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

36

2009/114/EK

*

A Tanács ajánlása (2009. február 10.) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

37

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/115/EK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Közösség/Svájc légiközlekedési vegyes bizottság 1/2008 határozata (2008. december 16.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének módosításáról

38

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/116/KKBP közös álláspontja (2009. február 10.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) szélsőségeseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/133/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról és módosításáról | 56 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/116/KKBP közös álláspontja (2009. február 10.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) szélsőségeseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/133/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról és módosításáról

56

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendelethez (HL L 3., 2008.1.5.) | 58 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendelethez (HL L 3., 2008.1.5.)

58

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/1

---

A BIZOTTSÁG 122/2009/EK RENDELETE

(2009. február 10.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. február 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 195,3 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 98,0 |
| ZZ | 107,9 |
| 0707 00 05 | JO | 170,1 |
| MA | 134,2 |
| TR | 169,4 |
| ZZ | 157,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,5 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 130,9 |
| 0709 90 80 | EG | 103,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,9 |
| IL | 53,0 |
| MA | 64,2 |
| TN | 47,6 |
| TR | 63,1 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 20 10 | IL | 162,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 86,9 |
| JM | 101,6 |
| MA | 153,9 |
| PK | 50,9 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 50 10 | EG | 64,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 56,7 |
| ZZ | 62,6 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 90,4 |
| CL | 67,8 |
| CN | 89,1 |
| MK | 32,6 |
| US | 112,1 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 20 50 | AR | 95,8 |
| CL | 57,1 |
| CN | 59,1 |
| US | 125,0 |
| ZA | 113,1 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

195,3

JO

68,6

MA

43,0

TN

134,4

TR

98,0

ZZ

107,9

0707 00 05

JO

170,1

MA

134,2

TR

169,4

ZZ

157,9

0709 90 70

MA

113,5

TR

148,2

ZZ

130,9

0709 90 80

EG

103,6

ZZ

103,6

0805 10 20

EG

50,9

IL

53,0

MA

64,2

TN

47,6

TR

63,1

ZA

44,9

ZZ

54,0

0805 20 10

IL

162,7

MA

100,1

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

86,9

JM

101,6

MA

153,9

PK

50,9

TR

65,7

ZZ

88,5

0805 50 10

EG

64,1

MA

67,1

TR

56,7

ZZ

62,6

0808 10 80

AR

91,9

CA

90,4

CL

67,8

CN

89,1

MK

32,6

US

112,1

ZZ

80,7

0808 20 50

AR

95,8

CL

57,1

CN

59,1

US

125,0

ZA

113,1

ZZ

90,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/3

---

A BIZOTTSÁG 123/2009/EK RENDELETE

(2009. február 10.)

az 1266/2007/EK rendeletnek az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten belüli szállításának feltételei és a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, 11. és 12. cikkére, valamint 19. cikke harmadik bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/75/EK irányelv megállapítja a kéknyelv-betegség elleni Közösségen belüli védekezéshez és felszámoláshoz szükséges ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek kialakítását és a betegségre fogékony állatfajok körzetelhagyásának tilalmát. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/75/EK irányelv megállapítja a kéknyelv-betegség elleni Közösségen belüli védekezéshez és felszámoláshoz szükséges ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket, beleértve a védő- és megfigyelési körzetek kialakítását és a betegségre fogékony állatfajok körzetelhagyásának tilalmát.

| (2) | Az 1266/2007/EK bizottsági rendelet (2) a kéknyelv-betegség vonatkozásában megállapítja az állatoknak a védőkörzeten és megfigyelési körzeten (korlátozás alá vont körzeteken) belüli és azokból történő szállításának ellenőrzésére, megfigyelésére, felügyeletére és korlátozására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1266/2007/EK bizottsági rendelet (2) a kéknyelv-betegség vonatkozásában megállapítja az állatoknak a védőkörzeten és megfigyelési körzeten (korlátozás alá vont körzeteken) belüli és azokból történő szállításának ellenőrzésére, megfigyelésére, felügyeletére és korlátozására vonatkozó szabályokat.

| (3) | A rendelet III. melléklete meghatározza a betegségre fogékony állatok, azok spermája, petesejtje és embriója szállítására vonatkozó, a 2000/75/EK irányelv által előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

A rendelet III. melléklete meghatározza a betegségre fogékony állatok, azok spermája, petesejtje és embriója szállítására vonatkozó, a 2000/75/EK irányelv által előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit.

| (4) | Az EFSA állat-egészségügyi és állatjólléti tudományos testületének a kórokozó-átvivőkről és vakcinákról szóló, 2007. április 27-én elfogadott véleménye (3) szerint az oltás megfelelő eszköz a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és kitörésének elkerülésére, következésképpen a gazdák veszteségének korlátozására. |
| --- | --- |

(4)

Az EFSA állat-egészségügyi és állatjólléti tudományos testületének a kórokozó-átvivőkről és vakcinákról szóló, 2007. április 27-én elfogadott véleménye (3) szerint az oltás megfelelő eszköz a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és kitörésének elkerülésére, következésképpen a gazdák veszteségének korlátozására.

| (5) | Az állatok kéknyelv-betegség elleni beoltása nagy változást jelent a betegségre fogékony fajok populációjára nézve. A kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusának vagy szerotípusainak a korlátozás alá vont körzet egy részén belüli előfordulásának hiányára vonatkozó bizonyítékot a tagállam szolgáltatja az 1266/2007/EK rendeletben előírt kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési program eredményei alapján. Az ilyen ellenőrzési programok passzív klinikai megfigyelést és legalább a kontrollállatok ellenőrzéséből álló aktív, laboratóriumi alapú megfigyelést tartalmaznak. |
| --- | --- |

(5)

Az állatok kéknyelv-betegség elleni beoltása nagy változást jelent a betegségre fogékony fajok populációjára nézve. A kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusának vagy szerotípusainak a korlátozás alá vont körzet egy részén belüli előfordulásának hiányára vonatkozó bizonyítékot a tagállam szolgáltatja az 1266/2007/EK rendeletben előírt kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési program eredményei alapján. Az ilyen ellenőrzési programok passzív klinikai megfigyelést és legalább a kontrollállatok ellenőrzéséből álló aktív, laboratóriumi alapú megfigyelést tartalmaznak.

| (6) | A kontrollállatok vizsgálatából álló laboratóriumi alapú megfigyelés nemcsak szerológiai vizsgálatra korlátozódik, hanem más diagnosztikai módszerekkel is elvégezhető, nevezetesen kórokozó kimutatására szolgáló vizsgálatokkal. |
| --- | --- |

(6)

A kontrollállatok vizsgálatából álló laboratóriumi alapú megfigyelés nemcsak szerológiai vizsgálatra korlátozódik, hanem más diagnosztikai módszerekkel is elvégezhető, nevezetesen kórokozó kimutatására szolgáló vizsgálatokkal.

| (7) | Nem kell ellenezni az oltásokat még olyan időszakban sem, amikor a vírus nem terjed, illetve nem kell megnehezíteni a megelőző oltásokat azokon a korlátozás alá vont területeken, ahol a vírus nem terjed. A 2000/75/EK irányelv alapján ugyanakkor a kéknyelv-betegség elleni védőoltás kizárólag a védőkörzetben engedélyezett. Az 1266/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten – amelyben a kéknyelv-betegség vírusának ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő – belüli szállítását az illetékes hatóság akkor engedélyezi, ha a szállítandó állatokon a szállítás napján nem jelentkeznek a kéknyelv-betegség klinikai tünetei, azt feltételezve, hogy ezek az állatok nem jelentenek további állat-egészségügyi kockázatot. |
| --- | --- |

(7)

Nem kell ellenezni az oltásokat még olyan időszakban sem, amikor a vírus nem terjed, illetve nem kell megnehezíteni a megelőző oltásokat azokon a korlátozás alá vont területeken, ahol a vírus nem terjed. A 2000/75/EK irányelv alapján ugyanakkor a kéknyelv-betegség elleni védőoltás kizárólag a védőkörzetben engedélyezett. Az 1266/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten – amelyben a kéknyelv-betegség vírusának ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő – belüli szállítását az illetékes hatóság akkor engedélyezi, ha a szállítandó állatokon a szállítás napján nem jelentkeznek a kéknyelv-betegség klinikai tünetei, azt feltételezve, hogy ezek az állatok nem jelentenek további állat-egészségügyi kockázatot.

| (8) | Azok a területek, ahol oltást alkalmaztak és a kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusa vagy szerotípusai nem terjed(nek), alacsonyabb kockázatot jelentenek, mint a korlátozás alá vont területek azon részei, ahol a vírus terjed. Ezért a tagállamok részére engedélyezett az olyan védőkörzeten belüli területek kijelölése, ahol oltást alkalmaztak, és ahol a kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusa(i) nem terjed(nek). E területek kijelölésére vonatkozó szándékot be kell jelenteni a Bizottságnak, az intézkedés megalapozottságát bizonyító valamennyi információ kíséretében. A kijelölésről a többi tagállamot is tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

(8)

Azok a területek, ahol oltást alkalmaztak és a kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusa vagy szerotípusai nem terjed(nek), alacsonyabb kockázatot jelentenek, mint a korlátozás alá vont területek azon részei, ahol a vírus terjed. Ezért a tagállamok részére engedélyezett az olyan védőkörzeten belüli területek kijelölése, ahol oltást alkalmaztak, és ahol a kéknyelv-betegséget okozó vírus szerotípusa(i) nem terjed(nek). E területek kijelölésére vonatkozó szándékot be kell jelenteni a Bizottságnak, az intézkedés megalapozottságát bizonyító valamennyi információ kíséretében. A kijelölésről a többi tagállamot is tájékoztatni kell.

| (9) | A szóban forgó rendelet 7. cikkének (2) bekezdése az állatok védőkörzetből megfigyelési körzetbe történő szállításának engedélyezését bizonyos feltételektől teszi függővé. A vírus átterjedésének az oltást alkalmazó és vírusterjedés nélküli korlátozás alá vont körzetre történő kockázatának csökkentése céljából, az állatok szállítása ugyanazon a korlátozás alá vont körzeten belül a körzet egy olyan részéből, amelyben a vírus terjed, a körzet egy olyan részébe, ahol oltást alkalmaztak és a vírus nem terjed, hasonló feltételekkel engedélyezhető, mint amelyek az állatok ugyanazon a korlátozás alá vont területen belüli védőkörzetéből egy megfigyelési körzetbe történő szállítására vonatkoznak. Ezért szükség van az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten – amelyben a kéknyelv-betegség vírusának ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő – belüli szállítására vonatkozó jelenlegi szabályok módosítására. |
| --- | --- |

(9)

A szóban forgó rendelet 7. cikkének (2) bekezdése az állatok védőkörzetből megfigyelési körzetbe történő szállításának engedélyezését bizonyos feltételektől teszi függővé. A vírus átterjedésének az oltást alkalmazó és vírusterjedés nélküli korlátozás alá vont körzetre történő kockázatának csökkentése céljából, az állatok szállítása ugyanazon a korlátozás alá vont körzeten belül a körzet egy olyan részéből, amelyben a vírus terjed, a körzet egy olyan részébe, ahol oltást alkalmaztak és a vírus nem terjed, hasonló feltételekkel engedélyezhető, mint amelyek az állatok ugyanazon a korlátozás alá vont területen belüli védőkörzetéből egy megfigyelési körzetbe történő szállítására vonatkoznak. Ezért szükség van az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten – amelyben a kéknyelv-betegség vírusának ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő – belüli szállítására vonatkozó jelenlegi szabályok módosítására.

| (10) | Az állatok szállításának a korlátozás alá vont terület oltást alkalmazó részéből és abból a részéből, ahol a vírus nem terjed, valamely, korlátozás alá vont körzeten kívül eső területre történő engedélyezésére ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a vírus terjedéssel sújtott korlátozott körzetekből a korlátozás alá vont körzeten kívülre szállított állatokra. Figyelembe véve azonban, hogy viszonylag alacsony annak a valószínűsége, hogy az állatokat a korlátozás alá vont terület egy olyan részéből elszállítják, amelyben oltást alkalmaznak és a vírus nem terjed, célszerű az ilyen szállításokat kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezni, az oltott állatok bizonyos kategóriája esetében előírt, vírus kimutatására szolgáló vizsgálat tekintetében. A 1266/2007/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az állatok szállításának a korlátozás alá vont terület oltást alkalmazó részéből és abból a részéből, ahol a vírus nem terjed, valamely, korlátozás alá vont körzeten kívül eső területre történő engedélyezésére ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a vírus terjedéssel sújtott korlátozott körzetekből a korlátozás alá vont körzeten kívülre szállított állatokra. Figyelembe véve azonban, hogy viszonylag alacsony annak a valószínűsége, hogy az állatokat a korlátozás alá vont terület egy olyan részéből elszállítják, amelyben oltást alkalmaznak és a vírus nem terjed, célszerű az ilyen szállításokat kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezni, az oltott állatok bizonyos kategóriája esetében előírt, vírus kimutatására szolgáló vizsgálat tekintetében. A 1266/2007/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Ezért az 1266/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Ezért az 1266/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1266/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
  „(2a)   A kontrollállatok vizsgálatának az I. melléklet 1.1.2.1. pontjával összhangban történő végrehajtását követően rendelkezésre álló elégséges járványügyi adatokat figyelembe vevő kockázatelemzési eredmények alapján a tagállamok »oltást alkalmazó és a kéknyelv-betegség vírus szerotípusának vagy szerotípusainak terjedése nélküli korlátozás alá vont körzetnek« (»alacsony kockázatú terület«) jelölhetik ki a védőkörzet egy részét az alábbi feltételekkel:






  i. | a védőkörzet szóban forgó részén a kéknyelv-betegség vírus szerotípusa(i) elleni oltást alkalmaznak; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A kontrollállatok vizsgálatának az I. melléklet 1.1.2.1. pontjával összhangban történő végrehajtását követően rendelkezésre álló elégséges járványügyi adatokat figyelembe vevő kockázatelemzési eredmények alapján a tagállamok »oltást alkalmazó és a kéknyelv-betegség vírus szerotípusának vagy szerotípusainak terjedése nélküli korlátozás alá vont körzetnek« (»alacsony kockázatú terület«) jelölhetik ki a védőkörzet egy részét az alábbi feltételekkel:

i.

a védőkörzet szóban forgó részén a kéknyelv-betegség vírus szerotípusa(i) elleni oltást alkalmaznak;

| ii. | a védőkörzet szóban forgó részén a kéknyelv-betegség vírusának szerotípusa(i) nem terjed(nek). |
| --- | --- |

ii.

a védőkörzet szóban forgó részén a kéknyelv-betegség vírusának szerotípusa(i) nem terjed(nek).

Az a tagállam, amely a védőkörzet egy részét »alacsony kockázatú területnek« kívánja kijelölni, szándékáról értesíti a Bizottságot. Az értesítéshez mellékelnie kell valamennyi szükséges információt és az érintett körzet járványügyi helyzetére vonatkozó, a kijelölést indokló adatot, különös tekintettel a meglévő, kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési programra. A többi tagállamot is haladéktalanul tájékoztatja.

Az állatok ugyanazon korlátozás alá vont körzeten belüli szállítása egy olyan területről, ahol a kéknyelv-betegség vírus ugyanazon szerotípusa(i) fordul(nak) elő egy olyan területre, amely ugyanazon korlátozás alá vont körzetben »alacsony kockázatú területnek« tekintendő, csak akkor engedélyezhető, ha:

| a) | az állatokra vonatkozóan teljesülnek a III. mellékletben meghatározott feltételek; vagy |
| --- | --- |

a)

az állatokra vonatkozóan teljesülnek a III. mellékletben meghatározott feltételek; vagy

| b) | az állatokra teljesülnek bármely más megfelelő állat-egészségügyi garanciák feltételei, amelyek a kéknyelv-betegség vírusának terjedését megakadályozó, illetve a kórokozó-átvivők támadása elleni intézkedések kockázatelemzésének kedvező eredményén alapulnak, amelyeket az állatok szállítását megelőzően a származási hely illetékes hatósága megkövetel, a rendeltetési hely illetékes hatósága pedig engedélyez; vagy |
| --- | --- |

b)

az állatokra teljesülnek bármely más megfelelő állat-egészségügyi garanciák feltételei, amelyek a kéknyelv-betegség vírusának terjedését megakadályozó, illetve a kórokozó-átvivők támadása elleni intézkedések kockázatelemzésének kedvező eredményén alapulnak, amelyeket az állatok szállítását megelőzően a származási hely illetékes hatósága megkövetel, a rendeltetési hely illetékes hatósága pedig engedélyez; vagy

| c) | az állatokat azonnali levágásra szánják.” |
| --- | --- |

c)

az állatokat azonnali levágásra szánják.”

| b) | A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A származási tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az (2) bekezdés b) vagy a (2a) bekezdés b) pontjában említett állat-egészségügyi garanciákról.
  (4)   Az e cikk (1), (2) és (2a) bekezdésében említett állatok esetében a következő szöveggel kell kiegészíteni a 64/432/EGK, 91/68/EGK és 92/65/EGK irányelvben meghatározott, illetve a 93/444/EGK határozatban említett megfelelő egészségügyi bizonyítványokat:

  »Az 1266/2007/EK rendelet (7. cikke (1) bekezdésének vagy 7. cikke (2) bekezdése a) pontjának vagy 7. cikke (2) bekezdése b) pontjának vagy 7. cikke (2a) bekezdése a) pontjának, vagy 7. cikke (2a) bekezdése b) pontjának, vagy 7. cikke (2a) bekezdése c) pontjának ... – értelemszerűen jelölje – megfelelő állatok.«” |
| --- | --- |

b)

A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A származási tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az (2) bekezdés b) vagy a (2a) bekezdés b) pontjában említett állat-egészségügyi garanciákról.

(4)   Az e cikk (1), (2) és (2a) bekezdésében említett állatok esetében a következő szöveggel kell kiegészíteni a 64/432/EGK, 91/68/EGK és 92/65/EGK irányelvben meghatározott, illetve a 93/444/EGK határozatban említett megfelelő egészségügyi bizonyítványokat:

»Az 1266/2007/EK rendelet (7. cikke (1) bekezdésének vagy 7. cikke (2) bekezdése a) pontjának vagy 7. cikke (2) bekezdése b) pontjának vagy 7. cikke (2a) bekezdése a) pontjának, vagy 7. cikke (2a) bekezdése b) pontjának, vagy 7. cikke (2a) bekezdése c) pontjának ... – értelemszerűen jelölje – megfelelő állatok.«”

| 2. | Az I. mellékletben az 1.1.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.1.2.1.   Kontrollállatok ellenőrzése:






  — | a kontrollállatok ellenőrzése olyan aktív, éves program, amelynek során a kontrollállatokat abból a célból vizsgálják meg, hogy értékeljék a kéknyelvbetegség-vírus terjedését a korlátozás alá vont körzeteken belül. Ha lehetséges, a kontrollállatok legyenek szarvasmarhafélék. A korlátozás alá vont körzetnek olyan részén kell tartózkodniuk, ahol – egy rovartani és ökológiai értékeléseket figyelembe vevő kockázatelemzést követően – a kórokozó-átvivő jelenléte bebizonyosodott vagy a kórokozó-átvivő szaporodására alkalmas élőhelyek találhatók, |
| --- | --- | --- |

2.

Az I. mellékletben az 1.1.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.1.2.1.   Kontrollállatok ellenőrzése:

—

a kontrollállatok ellenőrzése olyan aktív, éves program, amelynek során a kontrollállatokat abból a célból vizsgálják meg, hogy értékeljék a kéknyelvbetegség-vírus terjedését a korlátozás alá vont körzeteken belül. Ha lehetséges, a kontrollállatok legyenek szarvasmarhafélék. A korlátozás alá vont körzetnek olyan részén kell tartózkodniuk, ahol – egy rovartani és ökológiai értékeléseket figyelembe vevő kockázatelemzést követően – a kórokozó-átvivő jelenléte bebizonyosodott vagy a kórokozó-átvivő szaporodására alkalmas élőhelyek találhatók,

| — | a kontrollállatokat legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni az érintett kórokozó-átvivő aktivitási időszakában, ha ez ismert. Ezen információ hiányában a kontrollállatokat az év során legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

—

a kontrollállatokat legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni az érintett kórokozó-átvivő aktivitási időszakában, ha ez ismert. Ezen információ hiányában a kontrollállatokat az év során legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni,

| — | a kontrollállatok földrajzi referenciaegységenkénti minimális számának reprezentatívnak kell lennie és elegendőnek ahhoz, hogy minden egyes földrajzi referenciaegységben 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen havi 2 %-os előfordulását (4), |
| --- | --- |

—

a kontrollállatok földrajzi referenciaegységenkénti minimális számának reprezentatívnak kell lennie és elegendőnek ahhoz, hogy minden egyes földrajzi referenciaegységben 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen havi 2 %-os előfordulását (4),

4

| — | a laboratóriumi vizsgálatot oly módon kell lefolytatni, hogy a pozitív ellenőrző vizsgálatokat konkrét szerotípusra vonatkozó szerológiai/virológiai vizsgálatok kövessék, amelyek a járványügyileg releváns földrajzi területen előforduló kéknyelvbetegség-szerotípus meghatározásához szükségesek. |
| --- | --- |

—

a laboratóriumi vizsgálatot oly módon kell lefolytatni, hogy a pozitív ellenőrző vizsgálatokat konkrét szerotípusra vonatkozó szerológiai/virológiai vizsgálatok kövessék, amelyek a járványügyileg releváns földrajzi területen előforduló kéknyelvbetegség-szerotípus meghatározásához szükségesek.

| 3. | A III. mellékletben az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A 5. b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | inaktivált oltóanyaggal oltották be őket legalább annyi nappal korábban, amennyi az oltási programban jóváhagyott oltóanyag leírásában meghatározott immunvédelem kialakulásának kezdetéhez szükséges, és az OIE Terrestrial Manual szerint kórokozó-kimutatásra szolgáló vizsgálatot végeztek rajtuk, amelyre az oltási programban jóváhagyott oltóanyag leírásában meghatározott immunvédelem kezdete előtt legalább 14 nappal került sor, amely vizsgálat negatív eredménnyel zárult; azonban a rendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban a kórokozó kimutatására szolgáló vizsgálat nem szükséges az állatoknak a korlátozás alá vont körzet »alacsonyabb kockázatú területként« kijelölt részéből történő szállítása esetében.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A III. mellékletben az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A 5. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

inaktivált oltóanyaggal oltották be őket legalább annyi nappal korábban, amennyi az oltási programban jóváhagyott oltóanyag leírásában meghatározott immunvédelem kialakulásának kezdetéhez szükséges, és az OIE Terrestrial Manual szerint kórokozó-kimutatásra szolgáló vizsgálatot végeztek rajtuk, amelyre az oltási programban jóváhagyott oltóanyag leírásában meghatározott immunvédelem kezdete előtt legalább 14 nappal került sor, amely vizsgálat negatív eredménnyel zárult; azonban a rendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban a kórokozó kimutatására szolgáló vizsgálat nem szükséges az állatoknak a korlátozás alá vont körzet »alacsonyabb kockázatú területként« kijelölt részéből történő szállítása esetében.”

| b) | A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A vemhes állatokra vonatkozóan az 5., 6. és 7. pontban meghatározott feltételek legalább egyikének teljesülnie kell a megtermékenyítés vagy párosodás előtt, illetve a 3. pontban meghatározott feltételeknek kell megfelelni. Szerológiai vizsgálat végzése esetén, a 3. pontban meghatározottak szerint a vizsgálatot legkorábban a szállítás időpontja előtti hetedik napon kell elvégezni.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A vemhes állatokra vonatkozóan az 5., 6. és 7. pontban meghatározott feltételek legalább egyikének teljesülnie kell a megtermékenyítés vagy párosodás előtt, illetve a 3. pontban meghatározott feltételeknek kell megfelelni. Szerológiai vizsgálat végzése esetén, a 3. pontban meghatározottak szerint a vizsgálatot legkorábban a szállítás időpontja előtti hetedik napon kell elvégezni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 283., 2007.10.27., 37. o.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 479, 1–29.

3

The EFSA Journal

(4)  Becslések szerint egy fertőzött körzetben 20 % a szerokonverzió évi rendes mértéke. A Közösségben azonban a vírus főleg egy körülbelül hat hónapos időszakban terjed (tavasz végétől ősz közepéig). A 2 % ezért konzervatív becslés a szerokonverzió várható havi mértékére vonatkozóan.”

4

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/7

---

A BIZOTTSÁG 124/2009/EK RENDELETE

(2009. február 10.)

a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok olyan anyagok, amelyek protozoonok elpusztítására vagy azok növekedésének megakadályozására szolgálnak; használatuk a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban többek között takarmányadalékként engedélyezett. A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok takarmányadalékként történő használatára vonatkozó engedélyek a használatot bizonyos feltételekhez kötik, például meghatározzák, hogy melyek azok a célállatfajok vagy -kategóriák, amelyeknek az adalékokat szánják. |
| --- | --- |

(1)

A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok olyan anyagok, amelyek protozoonok elpusztítására vagy azok növekedésének megakadályozására szolgálnak; használatuk a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban többek között takarmányadalékként engedélyezett. A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok takarmányadalékként történő használatára vonatkozó engedélyek a használatot bizonyos feltételekhez kötik, például meghatározzák, hogy melyek azok a célállatfajok vagy -kategóriák, amelyeknek az adalékokat szánják.

| (2) | Előfordulhat, hogy a takarmányipari vállalkozók egy létesítményen belül takarmányok széles skáláját állítják elő, és ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző típusú termékeket gyártanak. Így megeshet az is, hogy egy termék elkerülhetetlen maradványai a gyártósorban maradnak és egy másik takarmányba kerülnek, amikor annak gyártási folyamata elkezdődik. Az anyagoknak az egyik gyártási tételből a másikba történő ezen átjutását „átvitelnek” vagy „keresztszennyeződésnek” nevezzük, és erre például a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok engedélyezett takarmányadalékként való felhasználásakor is sor kerülhet. Ennek eredményeként a soron következőként gyártott takarmány szennyeződhet azáltal, hogy az említett anyagok technikailag elkerülhetetlen maradványai bekerülnek a „nem céltakarmányba”, azaz abba a takarmányba, amellyel kapcsolatban a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok használata nem engedélyezett; ilyenek például az adalékanyag engedélyében fel nem tüntetett állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányok. Ez az elkerülhetetlen keresztszennyeződés a takarmánygyártás és -feldolgozás bármely szakaszában, de a takarmány tárolása és szállítása közben is megtörténhet. |
| --- | --- |

(2)

Előfordulhat, hogy a takarmányipari vállalkozók egy létesítményen belül takarmányok széles skáláját állítják elő, és ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző típusú termékeket gyártanak. Így megeshet az is, hogy egy termék elkerülhetetlen maradványai a gyártósorban maradnak és egy másik takarmányba kerülnek, amikor annak gyártási folyamata elkezdődik. Az anyagoknak az egyik gyártási tételből a másikba történő ezen átjutását „átvitelnek” vagy „keresztszennyeződésnek” nevezzük, és erre például a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok engedélyezett takarmányadalékként való felhasználásakor is sor kerülhet. Ennek eredményeként a soron következőként gyártott takarmány szennyeződhet azáltal, hogy az említett anyagok technikailag elkerülhetetlen maradványai bekerülnek a „nem céltakarmányba”, azaz abba a takarmányba, amellyel kapcsolatban a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok használata nem engedélyezett; ilyenek például az adalékanyag engedélyében fel nem tüntetett állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányok. Ez az elkerülhetetlen keresztszennyeződés a takarmánygyártás és -feldolgozás bármely szakaszában, de a takarmány tárolása és szállítása közben is megtörténhet.

| (3) | Annak megakadályozására, hogy a tagállamok olyan nemzeti szabályokat fogadjanak el az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele, valamint ezen anyagoknak a származékos élelmiszerekben való jelenléte tekintetében, amelyek akadályoznák a belső piac működését, harmonizált közösségi szabályokra van szükség. |
| --- | --- |

(3)

Annak megakadályozására, hogy a tagállamok olyan nemzeti szabályokat fogadjanak el az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele, valamint ezen anyagoknak a származékos élelmiszerekben való jelenléte tekintetében, amelyek akadályoznák a belső piac működését, harmonizált közösségi szabályokra van szükség.

| (4) | Az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba elkerülhetetlenül átvitt hatóanyagai a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értelmében takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagoknak minősülnek, amelyek jelenlétének sem az állatok vagy az emberek egészségét, sem pedig a környezetet nem szabad veszélyeztetnie. Ezért a 2002/32/EK irányelv I. mellékletét módosító 2009/8/EK bizottsági irányelv (4) megállapítja ezen anyagoknak a takarmányokban megengedhető legnagyobb szintjeit. |
| --- | --- |

(4)

Az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba elkerülhetetlenül átvitt hatóanyagai a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értelmében takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagoknak minősülnek, amelyek jelenlétének sem az állatok vagy az emberek egészségét, sem pedig a környezetet nem szabad veszélyeztetnie. Ezért a 2002/32/EK irányelv I. mellékletét módosító 2009/8/EK bizottsági irányelv (4) megállapítja ezen anyagoknak a takarmányokban megengedhető legnagyobb szintjeit.

| (5) | A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való elkerülhetetlen, még a 2002/32/EK irányelvben meghatározott legnagyobb megengedhető szint alatti előfordulása is ahhoz vezethet, hogy ezen szermaradékok jelen lesznek az állati eredetű élelmiszerekben. Ezért a közegészség védelmében és amennyiben – az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (5) vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében – még nem állapítottak meg maradékanyag-határértéket (MRL-eket) az érintett élelmiszerek tekintetében, az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló 315/93/EGK rendelet összefüggésében meg kell határozni, hogy a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok hatóanyagai mekkora legnagyobb megengedhető mértékben lehetnek jelen az érintett nem céltakarmányból származó, állati eredetű élelmiszerben. |
| --- | --- |

(5)

A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való elkerülhetetlen, még a 2002/32/EK irányelvben meghatározott legnagyobb megengedhető szint alatti előfordulása is ahhoz vezethet, hogy ezen szermaradékok jelen lesznek az állati eredetű élelmiszerekben. Ezért a közegészség védelmében és amennyiben – az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (5) vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében – még nem állapítottak meg maradékanyag-határértéket (MRL-eket) az érintett élelmiszerek tekintetében, az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló 315/93/EGK rendelet összefüggésében meg kell határozni, hogy a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok hatóanyagai mekkora legnagyobb megengedhető mértékben lehetnek jelen az érintett nem céltakarmányból származó, állati eredetű élelmiszerben.

| (6) | A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) számos szakvéleményt (6) fogadott el azokról az állat- és közegészségügyi kockázatokról, amelyek a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő, elkerülhetetlen átvitelének következményeként jelentkeznek. A hatóság minden egyes, takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikum vagy hisztomonosztatikum értékelése során 2 %, 5 % és 10 %-os feltételezett átviteli arányokat vett számításba, abból kiindulva, hogy az anyagok a megengedett legnagyobb kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikumdózis felhasználásával előállított takarmányból kerülnek az azt követően gyártott nem céltakarmányba. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) számos szakvéleményt (6) fogadott el azokról az állat- és közegészségügyi kockázatokról, amelyek a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő, elkerülhetetlen átvitelének következményeként jelentkeznek. A hatóság minden egyes, takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikum vagy hisztomonosztatikum értékelése során 2 %, 5 % és 10 %-os feltételezett átviteli arányokat vett számításba, abból kiindulva, hogy az anyagok a megengedett legnagyobb kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikumdózis felhasználásával előállított takarmányból kerülnek az azt követően gyártott nem céltakarmányba.

| (7) | Az egyes szakvélemények következtetéseit illetően megállapítható, hogy a hatóság általános következtetése szerint nem valószínű, hogy a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való jelenléte – az elkerülhetetlen átvitel eredményeként kialakuló szinteken és valamennyi elővigyázatossági intézkedés figyelembevételével – nem kívánt hatással lenne az állatok egészségére, továbbá elhanyagolható annak a kockázata, hogy károsodik a fogyasztók egészsége a keresztszennyeződött takarmánnyal érintkező állatokból származó termékekben található szermaradékok elfogyasztásával. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes szakvélemények következtetéseit illetően megállapítható, hogy a hatóság általános következtetése szerint nem valószínű, hogy a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való jelenléte – az elkerülhetetlen átvitel eredményeként kialakuló szinteken és valamennyi elővigyázatossági intézkedés figyelembevételével – nem kívánt hatással lenne az állatok egészségére, továbbá elhanyagolható annak a kockázata, hogy károsodik a fogyasztók egészsége a keresztszennyeződött takarmánnyal érintkező állatokból származó termékekben található szermaradékok elfogyasztásával.

| (8) | A hatóság szakvéleményeit és a jelenleg a tagállamok által a keresztszennyeződés elkerülésére alkalmazott különböző megközelítéseket figyelembe véve a Bizottság a belső piac megfelelő működésének biztosítása és a közegészség védelme érdekében az élelmiszerek tekintetében megengedhető legnagyobb szintek megállapítását javasolja a rendelet mellékleteiben meghatározottak szerint. A mellékletben előírt rendelkezéseket legkésőbb 2011. július 1-jéig felül kell vizsgálni a tudományos és technikai ismeretekben bekövetkező fejlemények figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(8)

A hatóság szakvéleményeit és a jelenleg a tagállamok által a keresztszennyeződés elkerülésére alkalmazott különböző megközelítéseket figyelembe véve a Bizottság a belső piac megfelelő működésének biztosítása és a közegészség védelme érdekében az élelmiszerek tekintetében megengedhető legnagyobb szintek megállapítását javasolja a rendelet mellékleteiben meghatározottak szerint. A mellékletben előírt rendelkezéseket legkésőbb 2011. július 1-jéig felül kell vizsgálni a tudományos és technikai ismeretekben bekövetkező fejlemények figyelembevétele céljából.

| (9) | A rendelet mellékletében meghatározott legnagyobb megengedhető szinteket folyamatosan ki kell igazítani az érintett élelmiszer tekintetében – az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK rendelet vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében – megállapított maximális maradékanyag-határértékeket érintő változások szerint. Figyelembe véve, hogy az e rendelet mellékletében meghatározott legnagyobb megengedhető szinteknek a módosítások nyomán történő kiigazítása időbe telik, úgy kell tekinteni, hogy az e rendeletben meghatározott szintek nem érintik a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok tekintetében a 2377/90/EGK rendelet vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében megállapított maximális maradékanyag-határértékeket. |
| --- | --- |

(9)

A rendelet mellékletében meghatározott legnagyobb megengedhető szinteket folyamatosan ki kell igazítani az érintett élelmiszer tekintetében – az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK rendelet vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében – megállapított maximális maradékanyag-határértékeket érintő változások szerint. Figyelembe véve, hogy az e rendelet mellékletében meghatározott legnagyobb megengedhető szinteknek a módosítások nyomán történő kiigazítása időbe telik, úgy kell tekinteni, hogy az e rendeletben meghatározott szintek nem érintik a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok tekintetében a 2377/90/EGK rendelet vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében megállapított maximális maradékanyag-határértékeket.

| (10) | Mivel a kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele azt eredményezheti, hogy a származékos élelmiszerekben ezek az anyagok szennyező anyagként jelen vannak, indokolt átfogó és integrált módon megközelíteni ezt a kérdést, mégpedig a rendelettel egyidejűleg a 2009/8/EK irányelv elfogadásával és alkalmazásával, amely meghatározza a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének megengedhető legnagyobb szintjeit. |
| --- | --- |

(10)

Mivel a kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele azt eredményezheti, hogy a származékos élelmiszerekben ezek az anyagok szennyező anyagként jelen vannak, indokolt átfogó és integrált módon megközelíteni ezt a kérdést, mégpedig a rendelettel egyidejűleg a 2009/8/EK irányelv elfogadásával és alkalmazásával, amely meghatározza a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének megengedhető legnagyobb szintjeit.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében felsorolt élelmiszerek nem hozhatók forgalomba, ha olyan mértékben tartalmazzák a mellékletben felsorolt szennyező anyagok valamelyikét, amely meghaladja a mellékletben megadott legnagyobb megengedhető szintet.

Abban az esetben, ha valamely jelentős szermaradéknak a mellékletben megadott legnagyobb megengedhető szint alatti jelenléte megállapításra kerül, indokolt, hogy az illetékes hatóság vizsgálatokat végezzen annak megerősítése céljából, hogy a szermaradék az elkerülhetetlen átvitel következményeként, nem pedig a kokcidiosztatikum vagy hisztomonosztatikum törvénytelen beadása miatt van jelen a takarmányban.

Tilos a mellékletben megadott legnagyobb megengedhető szinteknek megfelelő élelmiszereket olyan élelmiszerekkel keverni, amelyek szermaradékértékei meghaladják a mellékletben szereplő legnagyobb megengedhető szinteket.

(2)   Ha az e rendelet mellékletében megadott legnagyobb megengedhető szinteket szárított, hígított, feldolgozott vagy egynél több összetevőből álló élelmiszerekre alkalmazzák, figyelembe kell venni a szennyezőanyag-koncentrációnak a szárítás, hígítás vagy a feldolgozás során bekövetkező változásait, valamint az összetevők relatív arányát a termékben.

(3)   Az e rendelet mellékletében megállapított legnagyobb megengedhető szintek nem érintik sem a 2377/90/EGK rendelet által megállapított rendelkezéseket és maximális maradékanyag-határértékeket, sem az 1831/2003/EK rendelet által megállapított maximális maradékanyag-határértékeket.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Rendelkezései 2009. július 1-jétől alkalmazandók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

1

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

2

(3)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 19 oldalát.

4

(5)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o.

5

(6)  Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett lazalociddal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2007) 553, 1–46.

6

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett narazinnal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2007) 552, 1–35.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett maduramicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 594, 1–30.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett szemduramicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 593, 1–27.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett szalinomicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 591, 1–38.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett monenzinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 592, 1–40.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett halofuginon-hidrobromiddal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 657, 1–31.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett decoquinate-tal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 656, 1–26.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett robenidinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 655, 1–29.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett nikarbazinnal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 690, 1–34.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett diklazurillal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 716, 1–31.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

---

MELLÉKLET

Az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintek

| Anyag | Élelmiszerek | μg/kg-ban (ppb) meghatározott maximális mennyiség, nedves súly |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lazalocid-nátrium |

Anyag

Élelmiszerek

μg/kg-ban (ppb) meghatározott maximális mennyiség, nedves súly

1.

Lazalocid-nátrium

Állati eredetű élelmiszer, amely a baromfitól különböző állatfajoktól származik:

| — | tej |
| --- | --- |

—

tej

1

| — | máj és vese |
| --- | --- |

—

máj és vese

50

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

5

| 2. | Narazin |
| --- | --- |

2.

Narazin

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

2

| — | tej |
| --- | --- |

—

tej

1

| — | máj |
| --- | --- |

—

máj

50

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

5

| 3. | Szalinomicin-nátrium |
| --- | --- |

3.

Szalinomicin-nátrium

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől és a hízónyúltól különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

3

| — | máj |
| --- | --- |

—

máj

5

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

2

| 4. | Monenzin-nátrium |
| --- | --- |

4.

Monenzin-nátrium

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől, a pulykától és a szarvasmarhaféléktől (ideértve a tejhasznú szarvasmarhát is) különböző állatfajoktól származik:

| — | máj |
| --- | --- |

—

máj

8

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

2

| 5. | Szemduramicin |
| --- | --- |

5.

Szemduramicin

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől különböző állatfajoktól származik

2

| 6. | Maduramicin |
| --- | --- |

6.

Maduramicin

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől és a pulykától különböző állatfajoktól származik

2

| 7. | Robenidin |
| --- | --- |

7.

Robenidin

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől, a pulykától, valamint a hízó-és tenyésznyulaktól különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

25

| — | máj, vese, bőr és zsír |
| --- | --- |

—

máj, vese, bőr és zsír

50

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

5

| 8. | Decoquinate |
| --- | --- |

8.

Decoquinate

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől, a szarvasmarhaféléktől és juhféléktől (kivéve a tejhasznú állatokat) különböző állatfajoktól származik

20

| 9. | Halofuginon |
| --- | --- |

9.

Halofuginon

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől, a pulykától és a szarvasmarhaféléktől (kivéve a tejhasznú szarvasmarhát) különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

6

| — | máj és vese |
| --- | --- |

—

máj és vese

30

| — | tej |
| --- | --- |

—

tej

1

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

3

| 10. | Nikarbazin |
| --- | --- |

10.

Nikarbazin

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

100

| — | tej |
| --- | --- |

—

tej

5

| — | máj és vese |
| --- | --- |

—

máj és vese

100

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

25

| 11. | Diklazuril |
| --- | --- |

11.

Diklazuril

Állati eredetű élelmiszer, amely a húshasznú csirkétől, a húshasznú pulykától, a hízó-és tenyésznyulaktól, a kérődzőktől és sertésféléktől különböző állatfajoktól származik:

| — | tojás |
| --- | --- |

—

tojás

2

| — | máj és vese |
| --- | --- |

—

máj és vese

40

| — | egyéb élelmiszer |
| --- | --- |

—

egyéb élelmiszer

5

---

IRÁNYELVEK

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/12

---

A BIZOTTSÁG 2009/7/EK IRÁNYELVE

(2009. február 10.)

a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv I., II., IV. és V. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke második bekezdésének c) és d) pontjára,

az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv felsorolja a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteket és bizonyos intézkedéseket ír elő annak megakadályozására, hogy azokat a tagállamokba más tagállamokból vagy harmadik országokból behurcolják. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv felsorolja a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteket és bizonyos intézkedéseket ír elő annak megakadályozására, hogy azokat a tagállamokba más tagállamokból vagy harmadik országokból behurcolják.

| (2) | A tagállamok által szolgáltatott információk és a 2000/29/EK irányelv I., II., IV. és V. mellékletének szakértők általi vizsgálata alapján célszerű módosítani az I. és II. mellékletben szereplő károsító szervezetek listáját az ilyen szervezetek Közösségbe történő behurcolása elleni védelem javítása érdekében. Valamennyi módosítás műszaki és tudományos bizonyítékon alapul. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által szolgáltatott információk és a 2000/29/EK irányelv I., II., IV. és V. mellékletének szakértők általi vizsgálata alapján célszerű módosítani az I. és II. mellékletben szereplő károsító szervezetek listáját az ilyen szervezetek Közösségbe történő behurcolása elleni védelem javítása érdekében. Valamennyi módosítás műszaki és tudományos bizonyítékon alapul.

| (3) | Tekintettel a növények és növényi termékek megnövekedett nemzetközi kereskedelmére, közösségi szintű növény-egészségügyi védelemre van szükség az alábbi károsító szervezetek behurcolása ellen, amelyek Közösségben való előfordulása eddig nem volt ismeretes: Dendrolimus sibiricus Tschetverikov; Rhynchophorus palmarum (L.); Agrilus planipennis Fairmaire a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényeken, és amelynek előfordulása csak Kanadában, Kínában, Japánban, Mongóliában, a Koreai Köztársaságban, Oroszországban, Tajvanon és az Egyesült Államokban ismert; Chrysanthemum stem necrosis vírus a Dendranthema (DC.) Des Moul. és Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. növényeken; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) Solanum tuberosum L. gumóin és Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow & Sydow ültetésre szánt Ulmus L. és Zelkova L., növényeken, a vetőmag kivételével. Továbbá ugyanezen okokból korlátozni kell a Közösség néhány területén a Palmae család 11 nemzetségéből származó növényen talált – és hatósági vizsgálat alá vont – Paysandisia archon (Burmeister) terjedését. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a növények és növényi termékek megnövekedett nemzetközi kereskedelmére, közösségi szintű növény-egészségügyi védelemre van szükség az alábbi károsító szervezetek behurcolása ellen, amelyek Közösségben való előfordulása eddig nem volt ismeretes: Dendrolimus sibiricus Tschetverikov; Rhynchophorus palmarum (L.); Agrilus planipennis Fairmaire a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényeken, és amelynek előfordulása csak Kanadában, Kínában, Japánban, Mongóliában, a Koreai Köztársaságban, Oroszországban, Tajvanon és az Egyesült Államokban ismert; Chrysanthemum stem necrosis vírus a Dendranthema (DC.) Des Moul. és Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. növényeken; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) Solanum tuberosum L. gumóin és Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow & Sydow ültetésre szánt Ulmus L. és Zelkova L., növényeken, a vetőmag kivételével. Továbbá ugyanezen okokból korlátozni kell a Közösség néhány területén a Palmae család 11 nemzetségéből származó növényen talált – és hatósági vizsgálat alá vont – Paysandisia archon (Burmeister) terjedését.

| (4) | A szervezetek tudományos elnevezéséinek felülvizsgálata nyomán a Saissetia nigra (Nietm.) és Diabrotica virgifera Le Conte neveket módosítani kell. A Saissetia nigra (Nietm.) új elnevezése: Parasaissetia nigra (Nietner). A Diabrotica virgifera Le Conte-t két alfajra bontották, nevezetesen a Közösségben regionálisan előforduló Diabrotica virgifera virgifera Le Conte-ra és a Közösségben elő nem forduló Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith-re. |
| --- | --- |

(4)

A szervezetek tudományos elnevezéséinek felülvizsgálata nyomán a Saissetia nigra (Nietm.) és Diabrotica virgifera Le Conte neveket módosítani kell. A Saissetia nigra (Nietm.) új elnevezése: Parasaissetia nigra (Nietner). A Diabrotica virgifera Le Conte-t két alfajra bontották, nevezetesen a Közösségben regionálisan előforduló Diabrotica virgifera virgifera Le Conte-ra és a Közösségben elő nem forduló Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith-re.

| (5) | Ezért a 2000/29/EK irányelv I. és II. mellékletében felsorolt szervezetek listáját módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2000/29/EK irányelv I. és II. mellékletében felsorolt szervezetek listáját módosítani kell.

| (6) | A 2000/29/EK irányelv IV. és V. mellékletében található, az I. és II. mellékletben hivatkozott károsító szervezetek gazdanövényeinek behozatalára vagy szállítására vonatkozó előírásait – az I. és II. melléklet módosított listájának figyelembevételével – módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2000/29/EK irányelv IV. és V. mellékletében található, az I. és II. mellékletben hivatkozott károsító szervezetek gazdanövényeinek behozatalára vagy szállítására vonatkozó előírásait – az I. és II. melléklet módosított listájának figyelembevételével – módosítani kell.

| (7) | Az V. melléklet B. részében aktualizálni kell az Acer saccharum Marsh. fájának KN-kódját a behozatali ellenőrzés hatálya alá eső faanyagok KN-kód listájának kiegészítése céljából. |
| --- | --- |

(7)

Az V. melléklet B. részében aktualizálni kell az Acer saccharum Marsh. fájának KN-kódját a behozatali ellenőrzés hatálya alá eső faanyagok KN-kód listájának kiegészítése céljából.

| (8) | Következésképpen a 2000/29/EK irányelv I., II, IV. és V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Következésképpen a 2000/29/EK irányelv I., II, IV. és V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2000/29/EK irányelv I., II., IV. és V. melléklete ezen irányelv melléklete szövegének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2009. március 31-ig elfogadják és kihirdetik az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2009. április 1-jétől kell alkalmazni.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2000/29/EK irányelv I., II., IV. és V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet A. része a következőképpen módosul:






  a) | az I. szakasz a) címsora alatt:






  i. | a szöveg a 10. pont után a következő 10.0. ponttal egészül ki:






  „10.0. | Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet A. része a következőképpen módosul:

a)

az I. szakasz a) címsora alatt:

i.

a szöveg a 10. pont után a következő 10.0. ponttal egészül ki:

„10.0.

Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”;

| ii. | a 10.4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „10.4. | Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a 10.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„10.4.

Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”;

| iii. | a szöveg a 19. pont után a következő 19.1. ponttal egészül ki:






  „19.1. | Rhynchophorus palmarum (L.)” |
| --- | --- | --- |

iii.

a szöveg a 19. pont után a következő 19.1. ponttal egészül ki:

„19.1.

Rhynchophorus palmarum (L.)”

| b) | A II. szakasz a) címsora alatt a szöveg az 1. pont előtt a következő 0.1. ponttal egészül ki:






  „0.1. | Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”. |
| --- | --- | --- |

b)

A II. szakasz a) címsora alatt a szöveg az 1. pont előtt a következő 0.1. ponttal egészül ki:

„0.1.

Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”.

| 2. | A II. melléklet A. része a következőképpen módosul:






  a) | az I. szakasz a) címsora alatt:






  i. | a szöveg az 1. pont után a következő 1.1. ponttal egészül ki:












  „1.1. | Agrilus planipennis Fairmaire |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet A. része a következőképpen módosul:

a)

az I. szakasz a) címsora alatt:

i.

a szöveg az 1. pont után a következő 1.1. ponttal egészül ki:

„1.1.

Agrilus planipennis Fairmaire

Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó, ültetésre szánt Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növények, a növényi szövettenyészetek és vetőmagok, faanyagok és fakérgek kivételével”;

| ii. | a 24. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a 24. pontot el kell hagyni;

| iii. | a szöveg a 28. pont után a következő 28.1. ponttal egészül ki:












  „28.1. | Scrobipalpopsis solanivora Povolny |
| --- | --- | --- |

iii.

a szöveg a 28. pont után a következő 28.1. ponttal egészül ki:

„28.1.

Scrobipalpopsis solanivora Povolny

A Solanum tuberosum L. gumói.”;

| b) | az I. szakasz c) címsora alatt a szöveg a 14. pont után a következő 14.1. ponttal egészül ki:












  „14.1. | Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow & Sydow |
| --- | --- | --- |

b)

az I. szakasz c) címsora alatt a szöveg a 14. pont után a következő 14.1. ponttal egészül ki:

„14.1.

Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow & Sydow

Ulmus L. és Zelkova L. ültetésre szánt növényei, a vetőmag kivételével”;

| c) | az I. szakasz d) címsora alatt a szöveg az 5. pont után a következő 5.1. ponttal egészül ki:












  „5.1. | Chrysanthemum stem necrosis vírus |
| --- | --- | --- |

c)

az I. szakasz d) címsora alatt a szöveg az 5. pont után a következő 5.1. ponttal egészül ki:

„5.1.

Chrysanthemum stem necrosis vírus

Dendranthema (DC.) Des Moul. és Lycopersicon lycopersicum (L.), Karsten ex Farw. ültetésre szánt növényei, a vetőmag kivételével”;

| d) | a II. szakasz a) címsora alatt:






  i. | a szöveg a 6.2. pont után a következő 6.3. ponttal egészül ki:












  „6.3. | Parasaissetia nigra (Nietner) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a II. szakasz a) címsora alatt:

i.

a szöveg a 6.2. pont után a következő 6.3. ponttal egészül ki:

„6.3.

Parasaissetia nigra (Nietner)

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. növények és hibridjeik, a termés és a vetőmag kivételével”;

| ii. | a szöveg a 9. pont után a következő 10. ponttal egészül ki:












  „10. | Paysandisia archon (Burmeister) |
| --- | --- | --- |

ii.

a szöveg a 9. pont után a következő 10. ponttal egészül ki:

„10.

Paysandisia archon (Burmeister)

Ültetésre szánt Palmae növények, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb, és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.”

| 3. | A IV. melléklet A. részének I. szakasza a következők szerint módosul:






  a) | a szöveg a 2.2. pont után a következő 2.3., 2.4. és 2.5. ponttal egészül ki:












  „2.3. | Függetlenül attól, hogy szerepel-e az V. melléklet B. részében található KN-kódok között, a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fája, a következőktől eltérő formában:






  — | részben vagy egészben e fákból nyert faforgács, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A IV. melléklet A. részének I. szakasza a következők szerint módosul:

a)

a szöveg a 2.2. pont után a következő 2.3., 2.4. és 2.5. ponttal egészül ki:

„2.3.

Függetlenül attól, hogy szerepel-e az V. melléklet B. részében található KN-kódok között, a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fája, a következőktől eltérő formában:

—

részben vagy egészben e fákból nyert faforgács,

| — | fából készült csomagolóanyag, csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok és egyéb raklapok formájában, amelyet gyakorlatilag mindenféle tárgy szállításánál alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok és egyéb raklapok formájában, amelyet gyakorlatilag mindenféle tárgy szállításánál alkalmaznak,

| — | a nem farakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fa, |
| --- | --- |

—

a nem farakomány kiékeléséhez és alátámasztásához használt fa,

de beleértve a természetes kerek felszínét meg nem tartott fát, amely

Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származik

Hivatalos igazolás arról, hogy a fa:

| a) | olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy

| b) | szögletesre lett vágva, hogy ezáltal teljesen elveszítse kerek felszínét. |
| --- | --- |

b)

szögletesre lett vágva, hogy ezáltal teljesen elveszítse kerek felszínét.

| 2.4. | Függetlenül attól, hogy szerepel-e az V. melléklet B. részében található KN-kódok között a részben vagy egészben a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fából előállított, Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó faforgács |
| --- | --- |

2.4.

Függetlenül attól, hogy szerepel-e az V. melléklet B. részében található KN-kódok között a részben vagy egészben a Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fából előállított, Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó faforgács

Hivatalos igazolás arról, hogy a fa:

| a) | olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy

| b) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokra vágták fel. |
| --- | --- |

b)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokra vágták fel.

| 2.5. | Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. hántolt fakérge |
| --- | --- |

2.5.

Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. hántolt fakérge

Hivatalos igazolás arról, hogy a hántolt fakéreg:

| a) | olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; vagy

| b) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokra vágták fel.”; |
| --- | --- |

b)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokra vágták fel.”;

| b) | a szöveg a 11.3. pont után a következő 11.4. ponttal egészül ki:












  „11.4. | Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. ültetésre szánt növények, a növényi szövettenyészetek és vetőmagok kivételével, melyek Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származnak |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a 11.3. pont után a következő 11.4. ponttal egészül ki:

„11.4.

Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim, Ulmus davidiana Planch, Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. ültetésre szánt növények, a növényi szövettenyészetek és vetőmagok kivételével, melyek Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származnak

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket:

| a) | egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít; vagy |
| --- | --- |

a)

egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentes területnek nyilvánít; vagy

| b) | az exportot megelőző legalább két évben olyan termőhelyen termesztették, ahol az évi kétszeri – megfelelő időközönként, közvetlenül a kivitel előtt is végzett – hatósági ellenőrzés során nem észlelték az Agrilus planipennis Fairmaire jeleit”; |
| --- | --- |

b)

az exportot megelőző legalább két évben olyan termőhelyen termesztették, ahol az évi kétszeri – megfelelő időközönként, közvetlenül a kivitel előtt is végzett – hatósági ellenőrzés során nem észlelték az Agrilus planipennis Fairmaire jeleit”;

| c) | a 14. pont jobb oldali oszlopában szereplő szöveg a következőképpen módosul: „A IV. melléklet A. része I. szakaszának 11.4. pontjában felsorolt növényekre alkalmazandó rendelkezések sérelme nélkül hivatalos igazolás arról, hogy a termőhelyen vagy annak közvetlen környezetében az utolsó teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észlelték az Elm phloem necrosis mycoplasma tüneteit.”; |
| --- | --- |

c)

a 14. pont jobb oldali oszlopában szereplő szöveg a következőképpen módosul: „A IV. melléklet A. része I. szakaszának 11.4. pontjában felsorolt növényekre alkalmazandó rendelkezések sérelme nélkül hivatalos igazolás arról, hogy a termőhelyen vagy annak közvetlen környezetében az utolsó teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észlelték az Elm phloem necrosis mycoplasma tüneteit.”;

| d) | a szöveg a 25.4. pont után a következő 25.4.1. és 25.4.2. ponttal egészül ki:












  „25.4.1. | A Solanum tuberosum L. gumói, az ültetésre szántak kivételével |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a 25.4. pont után a következő 25.4.1. és 25.4.2. ponttal egészül ki:

„25.4.1.

A Solanum tuberosum L. gumói, az ültetésre szántak kivételével

A III. melléklet A. részének 12. pontjában és a IV. melléklet A. része I. szakaszának 25.1., 25.2. és 25.3. pontjában felsorolt gumókra alkalmazandó rendelkezések sérelme nélkül hivatalos igazolás arról, hogy a gumók olyan területről származnak ahol a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith előfordulása nem ismeretes.

| 25.4.2. | A Solanum tuberosum L. gumói |
| --- | --- |

25.4.2.

A Solanum tuberosum L. gumói

A III. melléklet A. részének 10., 11. és 12. pontjában, valamint a IV. melléklet A. része I. szakaszának 25.1., 25.2., 25.3., 25.4. és 25.4.1. pontjában felsorolt gumókra vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a gumók olyan országból származnak, amelyről ismert, hogy ott Scrobipalpopsis solanivora Povolny nem fordul elő; vagy |
| --- | --- |

a)

a gumók olyan országból származnak, amelyről ismert, hogy ott Scrobipalpopsis solanivora Povolny nem fordul elő; vagy

| b) | a gumók olyan területről származnak, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata Scrobipalpopsis solanivora Povolny előfordulásától mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban.”; |
| --- | --- |

b)

a gumók olyan területről származnak, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata Scrobipalpopsis solanivora Povolny előfordulásától mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban.”;

| e) | a 25.8. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

e)

a 25.8. pontot el kell hagyni;

| f) | a szöveg a 28. pont után a következő 28.1. ponttal egészül ki:












  „28.1. | Dendranthema (DC.) Des Moul. és Lycopersicon lycopersicum (L.), Karsten ex Farw. ültetésre szánt növényei, a vetőmag kivételével |
| --- | --- | --- |

f)

a szöveg a 28. pont után a következő 28.1. ponttal egészül ki:

„28.1.

Dendranthema (DC.) Des Moul. és Lycopersicon lycopersicum (L.), Karsten ex Farw. ültetésre szánt növényei, a vetőmag kivételével

A III. melléklet A. részének 13. pontjában és a IV. melléklet A. része I. szakaszának 25.5., 25.6., 25.7., 27.1., 27.2. és 28. pontjában felsorolt növényekre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a növényeket egész életciklusuk alatt olyan országban termesztették, amelyről ismert, hogy Chrysanthemum stem necrosis vírus ott nem fordul elő; vagy |
| --- | --- |

a)

a növényeket egész életciklusuk alatt olyan országban termesztették, amelyről ismert, hogy Chrysanthemum stem necrosis vírus ott nem fordul elő; vagy

| b) | a növényeket egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata a Chrysanthemum stem necrosis vírustól mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban; |
| --- | --- |

b)

a növényeket egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet az exportáló ország nemzeti növényvédelmi szolgálata a Chrysanthemum stem necrosis vírustól mentes területnek nyilvánít a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban;

| c) | a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet a Chrysanthemum stem necrosis vírustól mentesnek nyilvánítottak a hatósági vizsgálatok, és amennyiben szükséges, ellenőrzések alkalmával.” |
| --- | --- |

c)

a növényeket egész életciklusuk alatt olyan termőhelyen termesztették, amelyet a Chrysanthemum stem necrosis vírustól mentesnek nyilvánítottak a hatósági vizsgálatok, és amennyiben szükséges, ellenőrzések alkalmával.”

| g) | a szöveg a 37. pont után a következő 37.1. ponttal egészül ki:












  „37.1. | A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf. |
| --- | --- | --- |

g)

a szöveg a 37. pont után a következő 37.1. ponttal egészül ki:

„37.1.

A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.

A III. melléklet A. részének 17. pontjában és a IV. melléklet A. része I. szakaszának 37. pontjában felsorolt növényekre vonatkozó tiltások sérelme nélkül, hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket:

| a) | egész életciklusuk alatt olyan országban termesztették, amelyről ismert, hogy ott a Paysandisia archon (Burmeister) nem fordul elő; vagy |
| --- | --- |

a)

egész életciklusuk alatt olyan országban termesztették, amelyről ismert, hogy ott a Paysandisia archon (Burmeister) nem fordul elő; vagy

| b) | egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban a Paysandisia archontól (Burmeister) mentes területnek nyilvánít; vagy |
| --- | --- |

b)

egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban a Paysandisia archontól (Burmeister) mentes területnek nyilvánít; vagy

| c) | az exportot megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen termesztették:






  — | amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szolgálata nyilvántartásba vett és felügyel, és |
| --- | --- | --- |

c)

az exportot megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen termesztették:

—

amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szolgálata nyilvántartásba vett és felügyel, és

| — | ahol a növényeket a Paysandisia archon (Burmeister) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel ellátott helyre tették vagy ahol megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak, és |
| --- | --- |

—

ahol a növényeket a Paysandisia archon (Burmeister) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel ellátott helyre tették vagy ahol megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak, és

| — | ahol az évente legalább három alkalommal, megfelelő időközönként, közvetlenül a kivitel előtt is elvégzett hatósági vizsgálatok nem mutatták ki a Paysandisia archon (Burmeister) jeleit.” |
| --- | --- |

—

ahol az évente legalább három alkalommal, megfelelő időközönként, közvetlenül a kivitel előtt is elvégzett hatósági vizsgálatok nem mutatták ki a Paysandisia archon (Burmeister) jeleit.”

| 4. | A IV. melléklet A. részének II. szakaszában a szöveg a 19. pont után a következő 19.1. ponttal egészül ki:












  „19.1. | A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf. |
| --- | --- | --- |

4.

A IV. melléklet A. részének II. szakaszában a szöveg a 19. pont után a következő 19.1. ponttal egészül ki:

„19.1.

A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.

Hivatalos igazolás arról, hogy a növényeket:

| a) | egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban a Paysandisia archontól (Burmeister) mentes területnek nyilvánít; vagy |
| --- | --- |

a)

egész életciklusuk alatt olyan területen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szolgálat a megfelelő növény-egészségügyi intézkedések nemzetközi szabványaival összhangban a Paysandisia archontól (Burmeister) mentes területnek nyilvánít; vagy

| b) | a szállítást megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen termesztették:






  — | amelyet a származási tagállam nemzeti növényvédelmi szolgálata nyilvántartásba vett és felügyel, és |
| --- | --- | --- |

b)

a szállítást megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen termesztették:

—

amelyet a származási tagállam nemzeti növényvédelmi szolgálata nyilvántartásba vett és felügyel, és

| — | ahol a növényeket a Paysandisia archon (Burmeister) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel ellátott helyre tették vagy ahol megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak, és |
| --- | --- |

—

ahol a növényeket a Paysandisia archon (Burmeister) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel ellátott helyre tették vagy ahol megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak, és

| — | ahol az évente három alkalommal, megfelelő időközönként elvégzett hatósági vizsgálatok nem mutatták ki a Paysandisia archon (Burmeister) jeleit.” |
| --- | --- |

—

ahol az évente három alkalommal, megfelelő időközönként elvégzett hatósági vizsgálatok nem mutatták ki a Paysandisia archon (Burmeister) jeleit.”

| 5. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. szakasz A. részében a szöveg a 2.3. pont után a következő 2.3.1. ponttal egészül ki:






  „2.3.1. | A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. szakasz A. részében a szöveg a 2.3. pont után a következő 2.3.1. ponttal egészül ki:

„2.3.1.

A Palmae ültetésre szánt növényei, amelyek alsó törzsátmérője 5 cm-nél nagyobb és amelyek a következő nemzetségekhez tartoznak: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.”

| b) | a B. rész I. szakasza a következőképpen módosul:






  i. | az 5. pont a következő harmadik francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | A Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., beleértve a természetes kerek felszínét meg nem tartott fákat.”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a B. rész I. szakasza a következőképpen módosul:

i.

az 5. pont a következő harmadik francia bekezdéssel egészül ki:

„—

A Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., beleértve a természetes kerek felszínét meg nem tartott fákat.”;

| ii. | a 6. a) pont a következő hatodik francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | a Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq.és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., beleértve a természetes kerek felszínét meg nem tartott fát.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a 6. a) pont a következő hatodik francia bekezdéssel egészül ki:

„—

a Kanadából, Kínából, Japánból, Mongóliából, a Koreai Köztársaságból, Oroszországból, Tajvanból és az USA-ból származó Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq.és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., beleértve a természetes kerek felszínét meg nem tartott fát.”;

| iii. | a 6. pont b) alpontjában a következő szövegrészt






  „ex 4407 99 | Nem tűlevelű fa (a 44. fejezet 1. alszám-megjegyzésében meghatározott trópusi fától vagy egyéb trópusi fától eltérő fa, tölgy (Quercus spp.) vagy bükk (Fagus spp.), hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van, vagy fogazott illesztéssel össze van állítva vagy sem” |
| --- | --- | --- |

iii.

a 6. pont b) alpontjában a következő szövegrészt

„ex 4407 99

Nem tűlevelű fa (a 44. fejezet 1. alszám-megjegyzésében meghatározott trópusi fától vagy egyéb trópusi fától eltérő fa, tölgy (Quercus spp.) vagy bükk (Fagus spp.), hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van, vagy fogazott illesztéssel össze van állítva vagy sem”

el kell hagyni, helyébe a következő szöveg lép:

| „ex 4407 93 | Acer saccharum Marsh, hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6mm-nél vastagabb fája, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem |
| --- | --- |
| 4407 95 | Fraxinus spp., hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fája, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem, |
| ex 4407 99 | Nem tűlevelű fa (a 44. fejezet 1. alszám-megjegyzésében meghatározott trópusi fától vagy egyéb trópusi fától eltérő fa, tölgy [Quercus spp.] vagy bükk [Fagus spp.], juhar [Acer spp.], cseresznye [Prunus spp.] vagy kőris [Fraxinus spp.]), hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem” |

„ex 4407 93

Acer saccharum Marsh, hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6mm-nél vastagabb fája, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem

4407 95

Fraxinus spp., hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fája, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem,

ex 4407 99

Nem tűlevelű fa (a 44. fejezet 1. alszám-megjegyzésében meghatározott trópusi fától vagy egyéb trópusi fától eltérő fa, tölgy [Quercus spp.] vagy bükk [Fagus spp.], juhar [Acer spp.], cseresznye [Prunus spp.] vagy kőris [Fraxinus spp.]), hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, függetlenül attól, hogy gyalulva, csiszolva van-e, vagy fogazott illesztéssel össze van-e állítva vagy sem”

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/19

---

A BIZOTTSÁG 2009/8/EK IRÁNYELVE

(2009. február 10.)

a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének legnagyobb megengedhető szintjei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok olyan anyagok, amelyek protozoonok elpusztítására vagy azok növekedésének megakadályozására szolgálnak, és amelyek használata a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban többek között takarmányadalékként engedélyezett. A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok takarmányadalékként történő használatára vonatkozó engedélyek a használatot bizonyos feltételekhez kötik, például meghatározzák, hogy melyek azok a célállatfajok vagy -kategóriák, amelyeknek az adalékokat szánják. |
| --- | --- |

(1)

A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok olyan anyagok, amelyek protozoonok elpusztítására vagy azok növekedésének megakadályozására szolgálnak, és amelyek használata a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban többek között takarmányadalékként engedélyezett. A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok takarmányadalékként történő használatára vonatkozó engedélyek a használatot bizonyos feltételekhez kötik, például meghatározzák, hogy melyek azok a célállatfajok vagy -kategóriák, amelyeknek az adalékokat szánják.

| (2) | Előfordulhat, hogy a takarmányipari vállalkozók egy létesítményen belül takarmányok széles skáláját állítják elő, és ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző típusú termékeket gyártanak. Így megeshet az is, hogy egy termék elkerülhetetlen maradványai a gyártósorban maradnak és egy másik takarmányba kerülnek, amikor annak gyártási folyamata elkezdődik. Az anyagoknak az egyik gyártási tételből a másikba történő ezen átjutását „átvitelnek” vagy „keresztszennyeződésnek” nevezzük, és erre például a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok engedélyezett takarmányadalékként való felhasználásakor is sor kerülhet. Ennek eredményeként a soron következőként gyártott takarmány szennyeződhet azáltal, hogy az említett anyagok technikailag elkerülhetetlen maradványai bekerülnek a „nem céltakarmányba”, azaz abba a takarmányba, amellyel kapcsolatban a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok használata nem engedélyezett; ilyenek például az adalékanyag engedélyében fel nem tüntetett állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányok. Ez az elkerülhetetlen keresztszennyeződés a takarmánygyártás és -feldolgozás bármely szakaszában, de a takarmány tárolása és szállítása közben is megtörténhet. |
| --- | --- |

(2)

Előfordulhat, hogy a takarmányipari vállalkozók egy létesítményen belül takarmányok széles skáláját állítják elő, és ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző típusú termékeket gyártanak. Így megeshet az is, hogy egy termék elkerülhetetlen maradványai a gyártósorban maradnak és egy másik takarmányba kerülnek, amikor annak gyártási folyamata elkezdődik. Az anyagoknak az egyik gyártási tételből a másikba történő ezen átjutását „átvitelnek” vagy „keresztszennyeződésnek” nevezzük, és erre például a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok engedélyezett takarmányadalékként való felhasználásakor is sor kerülhet. Ennek eredményeként a soron következőként gyártott takarmány szennyeződhet azáltal, hogy az említett anyagok technikailag elkerülhetetlen maradványai bekerülnek a „nem céltakarmányba”, azaz abba a takarmányba, amellyel kapcsolatban a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok használata nem engedélyezett; ilyenek például az adalékanyag engedélyében fel nem tüntetett állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányok. Ez az elkerülhetetlen keresztszennyeződés a takarmánygyártás és -feldolgozás bármely szakaszában, de a takarmány tárolása és szállítása közben is megtörténhet.

| (3) | A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a takarmány-előállításhoz kokcidiosztatikumokat és hisztomonosztatikumokat használó takarmányipari vállalkozások számára különleges előírásokat határoz meg. Az érintett szereplőknek – a fent említett rendelet 4. és 5. cikkében előírt kötelezettségekkel összhangban – a létesítményeket, a berendezéseket, az előállítást, tárolást és szállítását illetően minden megfelelő intézkedést meg kell hozniuk a keresztszennyeződés elkerülése érdekében. A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szinteknek a 2002/32/EK irányelvvel összhangban történő megállapítása nem sértheti a szereplők elsődleges kötelezettségét, miszerint – a keresztszennyeződést megelőzendő – a helyes gyártási gyakorlatot alkalmazzák. Ezért az érintett szereplőknek továbbra is erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy ezek a nemkívánatos anyagok ne kerüljenek be a takarmányba. |
| --- | --- |

(3)

A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a takarmány-előállításhoz kokcidiosztatikumokat és hisztomonosztatikumokat használó takarmányipari vállalkozások számára különleges előírásokat határoz meg. Az érintett szereplőknek – a fent említett rendelet 4. és 5. cikkében előírt kötelezettségekkel összhangban – a létesítményeket, a berendezéseket, az előállítást, tárolást és szállítását illetően minden megfelelő intézkedést meg kell hozniuk a keresztszennyeződés elkerülése érdekében. A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szinteknek a 2002/32/EK irányelvvel összhangban történő megállapítása nem sértheti a szereplők elsődleges kötelezettségét, miszerint – a keresztszennyeződést megelőzendő – a helyes gyártási gyakorlatot alkalmazzák. Ezért az érintett szereplőknek továbbra is erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy ezek a nemkívánatos anyagok ne kerüljenek be a takarmányba.

| (4) | Tekintettel a helyes gyártási gyakorlat alkalmazására, a kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szinteket az „ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint” elve alapján kell meghatározni. Abból a célból, hogy a takarmánygyártó a fent említett elkerülhetetlen átvitellel kapcsolatban intézkedéseket tudjon tenni, a kevésbé érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány tekintetében a figyelembe veendő átviteli arány a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 3 %-a, míg az érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány, valamint a befejezőtáp, azaz a vágást megelőző időszakban adott táp tekintetében a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 1 %-a. A célfajoknak szánt egyéb, kokcidiosztatikumokat és hisztomonosztatikumokat nem tartalmazó takarmányt érintő keresztszennyeződéssel kapcsolatban, valamint a „folyamatosan élelmiszert termelő állatoknak”, mint például a tejelő teheneknek vagy tojótyúkoknak szánt nem céltakarmánnyal kapcsolatban, amikor bizonyított a takarmányból az állati eredetű élelmiszerekbe történő átvitel, az 1 %-os átviteli arányt kell figyelembe venni. Ha a takarmány-alapanyagokat közvetlenül az állatoknak adják, vagy ha kiegészítő takarmányokat használnak, a napi adagban felhasznált mennyiségük nem lehet akkora, hogy az állatot akkora kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikum-expozíció érje, amely meghaladja ezeknek az anyagoknak azt a megengedhető legnagyobb szintjét, amely a kizárólag teljes értékű takarmányt tartalmazó napi adagra érvényes. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a helyes gyártási gyakorlat alkalmazására, a kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szinteket az „ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint” elve alapján kell meghatározni. Abból a célból, hogy a takarmánygyártó a fent említett elkerülhetetlen átvitellel kapcsolatban intézkedéseket tudjon tenni, a kevésbé érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány tekintetében a figyelembe veendő átviteli arány a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 3 %-a, míg az érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány, valamint a befejezőtáp, azaz a vágást megelőző időszakban adott táp tekintetében a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 1 %-a. A célfajoknak szánt egyéb, kokcidiosztatikumokat és hisztomonosztatikumokat nem tartalmazó takarmányt érintő keresztszennyeződéssel kapcsolatban, valamint a „folyamatosan élelmiszert termelő állatoknak”, mint például a tejelő teheneknek vagy tojótyúkoknak szánt nem céltakarmánnyal kapcsolatban, amikor bizonyított a takarmányból az állati eredetű élelmiszerekbe történő átvitel, az 1 %-os átviteli arányt kell figyelembe venni. Ha a takarmány-alapanyagokat közvetlenül az állatoknak adják, vagy ha kiegészítő takarmányokat használnak, a napi adagban felhasznált mennyiségük nem lehet akkora, hogy az állatot akkora kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikum-expozíció érje, amely meghaladja ezeknek az anyagoknak azt a megengedhető legnagyobb szintjét, amely a kizárólag teljes értékű takarmányt tartalmazó napi adagra érvényes.

| (5) | Annak megakadályozására, hogy a tagállamok olyan nemzeti szabályokat fogadjanak el az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele, valamint ezen anyagoknak a származékos élelmiszerekben való jelenléte tekintetében, amelyek akadályoznák a belső piac működését, harmonizált közösségi szabályokra van szükség. |
| --- | --- |

(5)

Annak megakadályozására, hogy a tagállamok olyan nemzeti szabályokat fogadjanak el az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele, valamint ezen anyagoknak a származékos élelmiszerekben való jelenléte tekintetében, amelyek akadályoznák a belső piac működését, harmonizált közösségi szabályokra van szükség.

| (6) | Az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba elkerülhetetlenül átvitt hatóanyagai a 2002/32/EK irányelv értelmében takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagoknak minősülnek, amelyek jelenlétének sem az állatok vagy az emberek egészségét, sem pedig a környezetet nem szabad veszélyeztetnie. Ezért az említett irányelv I. mellékletében meg kell állapítani ezeknek az anyagoknak a takarmányban található legnagyobb megengedett szintjeit a nemkívánatos és káros hatások megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba elkerülhetetlenül átvitt hatóanyagai a 2002/32/EK irányelv értelmében takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagoknak minősülnek, amelyek jelenlétének sem az állatok vagy az emberek egészségét, sem pedig a környezetet nem szabad veszélyeztetnie. Ezért az említett irányelv I. mellékletében meg kell állapítani ezeknek az anyagoknak a takarmányban található legnagyobb megengedett szintjeit a nemkívánatos és káros hatások megelőzése érdekében.

| (7) | Abban az esetben, ha az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (4) vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében maradékanyag-határértékeket (MRL-eket) állapítottak meg, biztosítani kell, hogy a kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szintek megfeleljenek az említett rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(7)

Abban az esetben, ha az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (4) vagy az 1831/2003/EK rendelet keretében maradékanyag-határértékeket (MRL-eket) állapítottak meg, biztosítani kell, hogy a kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó legnagyobb megengedhető szintek megfeleljenek az említett rendelkezéseknek.

| (8) | A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való elkerülhetetlen jelenléte, még ha nem is éri el azokat a legnagyobb megengedhető szinteket, amelyeket a 2002/32/EK irányelv szerint meg kell határozni, ahhoz vezethet, hogy ezek a szermaradékok jelen lesznek az állati eredetű élelmiszerekben. Ezért a közegészség védelme érdekében és amennyiben az érintett élelmiszer tekintetében még nem határoztak meg maradékanyag-határértékeket, a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról szóló, 2009. február 10-i 124/2009/EK bizottsági rendelet (5) – az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendelet (6) összefüggésében – megállapítja, hogy a kokcidiosztatikumokban és hisztomonosztatikumokban található hatóanyagok mekkora legnagyobb megengedhető mértékben lehetnek jelen az érintett élelmiszerben. |
| --- | --- |

(8)

A kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való elkerülhetetlen jelenléte, még ha nem is éri el azokat a legnagyobb megengedhető szinteket, amelyeket a 2002/32/EK irányelv szerint meg kell határozni, ahhoz vezethet, hogy ezek a szermaradékok jelen lesznek az állati eredetű élelmiszerekben. Ezért a közegészség védelme érdekében és amennyiben az érintett élelmiszer tekintetében még nem határoztak meg maradékanyag-határértékeket, a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról szóló, 2009. február 10-i 124/2009/EK bizottsági rendelet (5) – az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendelet (6) összefüggésében – megállapítja, hogy a kokcidiosztatikumokban és hisztomonosztatikumokban található hatóanyagok mekkora legnagyobb megengedhető mértékben lehetnek jelen az érintett élelmiszerben.

| (9) | A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) számos szakvéleményt (7) fogadott el azokról az állat- és közegészségügyi kockázatokról, amelyek a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő, elkerülhetetlen átvitelének következményeként jelentkeznek. A hatóság minden egyes, takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikum vagy hisztomonosztatikum értékelése során 2 %, 5 % és 10 %-os feltételezett átviteli arányokat vett számításba, abból kiindulva, hogy az anyagok a megengedett legnagyobb kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikumdózis felhasználásával előállított takarmányból kerülnek az azt követően gyártott nem céltakarmányba. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) számos szakvéleményt (7) fogadott el azokról az állat- és közegészségügyi kockázatokról, amelyek a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő, elkerülhetetlen átvitelének következményeként jelentkeznek. A hatóság minden egyes, takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikum vagy hisztomonosztatikum értékelése során 2 %, 5 % és 10 %-os feltételezett átviteli arányokat vett számításba, abból kiindulva, hogy az anyagok a megengedett legnagyobb kokcidiosztatikum- és hisztomonosztatikumdózis felhasználásával előállított takarmányból kerülnek az azt követően gyártott nem céltakarmányba.

| (10) | Az egyes szakvélemények következtetéseit illetően megállapítható, hogy a hatóság általános következtetése szerint nem valószínű, hogy a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való jelenléte – az elkerülhetetlen átvitel eredményeként kialakuló szinteken és valamennyi elővigyázatossági intézkedés figyelembevételével – nem kívánt hatással lenne az állatok egészségére, továbbá elhanyagolható annak a kockázata, hogy a fogyasztók egészsége a keresztszennyeződött takarmánnyal érintkező állatokból származó termékekben található szermaradékok elfogyasztásával károsodna. |
| --- | --- |

(10)

Az egyes szakvélemények következtetéseit illetően megállapítható, hogy a hatóság általános következtetése szerint nem valószínű, hogy a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányban való jelenléte – az elkerülhetetlen átvitel eredményeként kialakuló szinteken és valamennyi elővigyázatossági intézkedés figyelembevételével – nem kívánt hatással lenne az állatok egészségére, továbbá elhanyagolható annak a kockázata, hogy a fogyasztók egészsége a keresztszennyeződött takarmánnyal érintkező állatokból származó termékekben található szermaradékok elfogyasztásával károsodna.

| (11) | A hatóság szakvéleményeit és a jelenleg a tagállamok által a keresztszennyeződés elkerülésére alkalmazott különböző megközelítéseket figyelembe véve a Bizottság a belső piac megfelelő működésének biztosítása, valamint az állat- és a közegészségügy védelme érdekében a takarmányok tekintetében megengedhető legnagyobb szintek megállapítását javasolja az irányelv mellékleteiben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(11)

A hatóság szakvéleményeit és a jelenleg a tagállamok által a keresztszennyeződés elkerülésére alkalmazott különböző megközelítéseket figyelembe véve a Bizottság a belső piac megfelelő működésének biztosítása, valamint az állat- és a közegészségügy védelme érdekében a takarmányok tekintetében megengedhető legnagyobb szintek megállapítását javasolja az irányelv mellékleteiben meghatározottak szerint.

| (12) | A takarmányokban található nemkívánatos anyagok legnagyobb megengedhető szintjeinek megállapítása a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének módosításával történik, amint arról az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. A 2002/32/EK irányelv I. mellékletében foglalt technikai rendelkezések módosításakor figyelembe vették a tudományos és műszaki ismeretekben bekövetkezett fejleményeket is a hatósági szakvélemények és a takarmányra vonatkozó analitikai módszerek fejlődésének tekintetbevételével. A mellékletben előírt rendelkezéseket legkésőbb 2011. július 1-jéig felül kell vizsgálni a tudományos és technikai ismeretekben bekövetkező fejlemények figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(12)

A takarmányokban található nemkívánatos anyagok legnagyobb megengedhető szintjeinek megállapítása a 2002/32/EK irányelv I. mellékletének módosításával történik, amint arról az irányelv 8. cikkének (1) bekezdése rendelkezik. A 2002/32/EK irányelv I. mellékletében foglalt technikai rendelkezések módosításakor figyelembe vették a tudományos és műszaki ismeretekben bekövetkezett fejleményeket is a hatósági szakvélemények és a takarmányra vonatkozó analitikai módszerek fejlődésének tekintetbevételével. A mellékletben előírt rendelkezéseket legkésőbb 2011. július 1-jéig felül kell vizsgálni a tudományos és technikai ismeretekben bekövetkező fejlemények figyelembevétele céljából.

| (13) | Az irányelv mellékletében megállapított legnagyobb megengedhető szinteket folyamatosan hozzá kell igazítani a kokcidiosztatikumokra és hisztomonosztatikumokra mint takarmányadalékokra vonatkozó engedélyekben előírt használati feltételekhez. Figyelembe véve, hogy az ezen irányelv mellékleteiben meghatározott legnagyobb megengedhető szinteknek a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok mint takarmányadalékok engedélyének a módosítások nyomán történő kiigazítása – illetve az engedély módosítása, felfüggesztése vagy visszavonása – időbe telik, úgy kell tekinteni, hogy az ebben az irányelvben meghatározott szintek nem érintik a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok tekintetében az 1831/2003/EK rendelet keretében megállapított szinteket. |
| --- | --- |

(13)

Az irányelv mellékletében megállapított legnagyobb megengedhető szinteket folyamatosan hozzá kell igazítani a kokcidiosztatikumokra és hisztomonosztatikumokra mint takarmányadalékokra vonatkozó engedélyekben előírt használati feltételekhez. Figyelembe véve, hogy az ezen irányelv mellékleteiben meghatározott legnagyobb megengedhető szinteknek a kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok mint takarmányadalékok engedélyének a módosítások nyomán történő kiigazítása – illetve az engedély módosítása, felfüggesztése vagy visszavonása – időbe telik, úgy kell tekinteni, hogy az ebben az irányelvben meghatározott szintek nem érintik a takarmányadalékként engedélyezett kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok tekintetében az 1831/2003/EK rendelet keretében megállapított szinteket.

| (14) | Mivel a kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele azt eredményezheti, hogy a származékos élelmiszerekben ezek az anyagok szennyező anyagként jelen vannak, indokolt átfogó és integrált módon megközelíteni ezt a kérdést, mégpedig a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének megengedhető legnagyobb szintjeit meghatározó irányelvvel egyidejűleg egy olyan bizottsági rendelet elfogadásával és alkalmazásával, amely ezeknek az anyagoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeit határozza meg. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitele azt eredményezheti, hogy a származékos élelmiszerekben ezek az anyagok szennyező anyagként jelen vannak, indokolt átfogó és integrált módon megközelíteni ezt a kérdést, mégpedig a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelének megengedhető legnagyobb szintjeit meghatározó irányelvvel egyidejűleg egy olyan bizottsági rendelet elfogadásával és alkalmazásával, amely ezeknek az anyagoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeit határozza meg.

| (15) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2002/32/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2009. július 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

1

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

2

(3)  HL L 35., 2005.2.8., 1. o.

3

(4)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 7 oldalát.

5

(6)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

6

(7)  Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett lazalociddal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2007) 553, 1–46.

7

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett narazinnal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2007) 552, 1–35.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett maduramicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 594, 1–30.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett szemduramicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 593, 1–27.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett szalinomicinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 591, 1–38.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett monenzinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 592, 1–40.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett halofuginon-hidrobromiddal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 657, 1–31.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett decoquinate-tal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 656, 1–26.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett robenidinnel való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 655, 1–29.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett nikarbazinnal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 690, 1–34.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true

Az élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testületnek az Európai Bizottság kérésére készített, a nem céltakarmányoknak a takarmányadalékként engedélyezett diklazurillal való keresztszennyeződésével kapcsolatos szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 716, 1–31.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

---

MELLÉKLET

A 2002/32/EK irányelv I. melléklete a következő pontokkal egészül ki:

| „Nemkívánatos anyagok | Takarmányozásra szánt termék (1) | Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lazalocid-nátrium |

„Nemkívánatos anyagok

Takarmányozásra szánt termék (1)

Legnagyobb tartalom mg/kg-ban (ppm), 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozóan

1.

Lazalocid-nátrium

Takarmány-alapanyagok

1,25

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | kutyák, borjúk, nyulak, lófélék, tejhasznú állatok, tojószárnyasok, pulykák (> 12 hét) és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

kutyák, borjúk, nyulak, lófélék, tejhasznú állatok, tojószárnyasok, pulykák (> 12 hét) és tojócsirkék (> 16 hét),

1,25

| — | húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 16 hét) és pulykák (< 12 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a lazalocid-nátrium használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 16 hét) és pulykák (< 12 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a lazalocid-nátrium használata (befejező táp),

1,25

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

3,75

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a lazalocid-nátrium használata nem engedélyezett.

(2)

| 2. | Narazin |
| --- | --- |

2.

Narazin

Takarmány-alapanyagok

0,7

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | pulykák, nyulak, lófélék, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

pulykák, nyulak, lófélék, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,7

| — | húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a narazin használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a narazin használata (befejező táp),

0,7

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

2,1

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a narazin használata nem engedélyezett.

(2)

| 3. | Szalinomicin-nátrium |
| --- | --- |

3.

Szalinomicin-nátrium

Takarmány-alapanyagok

0,7

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | lófélék, pulykák, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 12 hét), |
| --- | --- |

—

lófélék, pulykák, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 12 hét),

0,7

| — | húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 12 hét) és hízónyulak, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a szalinomicin-nátrium használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 12 hét) és hízónyulak, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a szalinomicin-nátrium használata (befejező táp),

0,7

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

2,1

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a szalinomicin-nátrium használata nem engedélyezett.

(2)

| 4. | Monenzin-nátrium |
| --- | --- |

4.

Monenzin-nátrium

Takarmány-alapanyagok

1,25

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | lófélék, kutyák, kiskérődzők (juh és kecske), kacsák, szarvasmarhafélék, tejhasznú szarvasmarhák, tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és pulykák (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

lófélék, kutyák, kiskérődzők (juh és kecske), kacsák, szarvasmarhafélék, tejhasznú szarvasmarhák, tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és pulykák (> 16 hét),

1,25

| — | húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 16 hét) és pulykák (< 16 hét) a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a monenzin-nátrium használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, tojócsirkék (< 16 hét) és pulykák (< 16 hét) a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a monenzin-nátrium használata (befejező táp),

1,25

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

3,75

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a monenzin-nátrium használata nem engedélyezett.

(2)

| 5. | Szemduramicin-nátrium |
| --- | --- |

5.

Szemduramicin-nátrium

Takarmány-alapanyagok

0,25

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,25

| — | húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a szemduramicin-nátrium használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a szemduramicin-nátrium használata (befejező táp),

0,25

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

0,75

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a szemduramicin-nátrium használata nem engedélyezett.

(2)

| 6. | Maduramicin-ammónium-alfa |
| --- | --- |

6.

Maduramicin-ammónium-alfa

Takarmány-alapanyagok

0,05

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | lófélék, nyulak, pulykák (> 16 hét), tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

lófélék, nyulak, pulykák (> 16 hét), tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,05

| — | húshasznú csirkék, pulykák (< 16 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a maduramicin-ammónium-alfa használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, pulykák (< 16 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a maduramicin-ammónium-alfa használata (befejező táp),

0,05

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

0,15

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a maduramicin-ammónium-alfa használata nem engedélyezett.

(2)

| 7. | Robenidin-hidroklorid |
| --- | --- |

7.

Robenidin-hidroklorid

Takarmány-alapanyagok

0,7

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,7

| — | húshasznú csirkék, hízó- és tenyésznyulak és pulykák, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a robenidin-hidroklorid használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, hízó- és tenyésznyulak és pulykák, a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a robenidin-hidroklorid használata (befejező táp),

0,7

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

2,1

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a robenidin-hidroklorid használata nem engedélyezett.

(2)

| 8. | Decoquinate |
| --- | --- |

8.

Decoquinate

Takarmány-alapanyagok

0,4

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,4

| — | húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor a decoquinate használata tilos (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor a decoquinate használata tilos (befejező táp),

0,4

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

1,2

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a decoquinate használata nem engedélyezett.

(2)

| 9. | Halofuginon-hidrobromid |
| --- | --- |

9.

Halofuginon-hidrobromid

Takarmány-alapanyagok

0,03

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és pulykák (> 12 hét), |
| --- | --- |

—

tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és pulykák (> 12 hét),

0,03

| — | húshasznú csirkék, pulykák (< 12 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a halofuginon-hidrobromid használata (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, pulykák (< 12 hét), a levágást megelőző időszakban, amikor tilos a halofuginon-hidrobromid használata (befejező táp),

0,03

| — | a tojócsirkéken kívüli egyéb állatfajok (< 16 hét). |
| --- | --- |

—

a tojócsirkéken kívüli egyéb állatfajok (< 16 hét).

0,09

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a halofuginon-hidrobromid használata nem engedélyezett.

(2)

| 10. | Nikarbazin |
| --- | --- |

10.

Nikarbazin

Takarmány-alapanyagok

0,5

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | lófélék, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét), |
| --- | --- |

—

lófélék, tojószárnyasok és tojócsirkék (> 16 hét),

0,5

| — | húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor a nikarbazin használata (narazinnal való kombinációban) tilos (befejező táp), |
| --- | --- |

—

húshasznú csirkék, a levágást megelőző időszakban, amikor a nikarbazin használata (narazinnal való kombinációban) tilos (befejező táp),

0,5

| — | egyéb állatfajok. |
| --- | --- |

—

egyéb állatfajok.

1,5

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a nikarbazin használata (narazinnal való kombinációban) nem engedélyezett.

(2)

| 11. | Diklazuril |
| --- | --- |

11.

Diklazuril

Takarmány-alapanyagok

0,01

Összetett takarmány az alábbiak számára:

| — | tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és hízópulykák (> 12 hét), |
| --- | --- |

—

tojószárnyasok, tojócsirkék (> 16 hét) és hízópulykák (> 12 hét),

0,01

| — | hízó- és tenyésznyulak, a levágást megelőző időszakban, amikor a diklazuril használata tilos (befejező táp), |
| --- | --- |

—

hízó- és tenyésznyulak, a levágást megelőző időszakban, amikor a diklazuril használata tilos (befejező táp),

0,01

| — | a tojócsirkéken (< 16 hét), a húshasznú csirkéken és hízópulykákon kívüli egyéb állatfajok (< 12 hét). |
| --- | --- |

—

a tojócsirkéken (< 16 hét), a húshasznú csirkéken és hízópulykákon kívüli egyéb állatfajok (< 12 hét).

0,03

Olyan takarmányokba szánt előkeverékek, amelyekben a diklazuril használata nem engedélyezett.

(2)

---

(1)  A takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében meghatározott engedélyezett szintek sérelme nélkül.

1

(2)  Az anyagnak az előkeverékben megengedett legnagyobb szintje az a koncentráció, amely a takarmány tekintetében megállapított legnagyobb megengedhető szinteket – az előkeverékre vonatkozó használati utasítás betartása mellett – legfeljebb 50 %-kal haladja meg.”

2

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. február 9.)

annak meghatározására, hogy a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/55/EK, illetve a 2002/57/EK tanácsi irányelvben fel nem sorolt egyes fajok eleget tesznek-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdése A. pontjába való felvétel követelményeinek, a 66/401/EGK tanácsi irányelv értelmében a takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatala tekintetében bizonyos eltéréseket lehetővé tévő ideiglenes kísérlet szervezéséről

(az értesítés a C(2009) 724. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/109/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13a. cikkére,

mivel:

| (1) | A gazdálkodók nagy múltra visszatekintő szakértelme és a legfrissebb kutatási eredmények egyaránt azt mutatják, hogy a Leguminosae és a Plantago lanceolata a 66/401/EGK, a 66/402/EGK (2), a 2002/55/EK (3) vagy a 2002/57/EK (4) tanácsi irányelvben (a továbbiakban: meglévő jogszabályok) fel nem sorolt néhány faja – különösen amikor a meglévő jogszabályokban szereplő fajokkal keverve használják – takarmány-előállításra alkalmas lehet, ugyanis az állatoknak egész évben kiegyensúlyozott takarmányozást biztosít, és emellett hozzájárul a megművelhetetlen földek vagy a marginális megművelhető termőföldek feljavításához is. Ez az eset áll fenn a következő fajok tekintetében: Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum és Vicia benghalensis (a továbbiakban: az (1) preambulumbekezdésben említett fajok). |
| --- | --- |

(1)

A gazdálkodók nagy múltra visszatekintő szakértelme és a legfrissebb kutatási eredmények egyaránt azt mutatják, hogy a Leguminosae és a Plantago lanceolata a 66/401/EGK, a 66/402/EGK (2), a 2002/55/EK (3) vagy a 2002/57/EK (4) tanácsi irányelvben (a továbbiakban: meglévő jogszabályok) fel nem sorolt néhány faja – különösen amikor a meglévő jogszabályokban szereplő fajokkal keverve használják – takarmány-előállításra alkalmas lehet, ugyanis az állatoknak egész évben kiegyensúlyozott takarmányozást biztosít, és emellett hozzájárul a megművelhetetlen földek vagy a marginális megművelhető termőföldek feljavításához is. Ez az eset áll fenn a következő fajok tekintetében: Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum és Vicia benghalensis (a továbbiakban: az (1) preambulumbekezdésben említett fajok).

| (2) | A 66/401/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Közösségben csak a meglévő jogszabályokban felsorolt növényfajok vetőmagjai hozhatók forgalomba a 2002/53/EK tanács irányelv (5) 4. cikke (2) bekezdésében említett fajták kivételével, amennyiben takarmánynövényként való felhasználásra szánták őket. Ha az (1) preambulumbekezdésben említett fajok vetőmagjait tartalmazó keverékek forgalomba hozatalára nincs lehetőség, az ezeket a fajokat hasznosítani kívánó gazdálkodóknak fajonként kell őket szállítaniuk és elvetniük, vagy bizonyos esetekben további költségek és munka befektetésével maguknak kell keverékeket készíteniük a gazdaságban. Ezen túlmenően fokozottan fennáll a veszély, hogy a keveréket alkotó különböző fajok a szántóföldön egyenetlenül lesznek oszlanak el, mivel a keverékeket nem szakemberek készítik el. |
| --- | --- |

(2)

A 66/401/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Közösségben csak a meglévő jogszabályokban felsorolt növényfajok vetőmagjai hozhatók forgalomba a 2002/53/EK tanács irányelv (5) 4. cikke (2) bekezdésében említett fajták kivételével, amennyiben takarmánynövényként való felhasználásra szánták őket. Ha az (1) preambulumbekezdésben említett fajok vetőmagjait tartalmazó keverékek forgalomba hozatalára nincs lehetőség, az ezeket a fajokat hasznosítani kívánó gazdálkodóknak fajonként kell őket szállítaniuk és elvetniük, vagy bizonyos esetekben további költségek és munka befektetésével maguknak kell keverékeket készíteniük a gazdaságban. Ezen túlmenően fokozottan fennáll a veszély, hogy a keveréket alkotó különböző fajok a szántóföldön egyenetlenül lesznek oszlanak el, mivel a keverékeket nem szakemberek készítik el.

| (3) | Ahhoz, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat ilyen keverékekben forgalomba lehessen hozni, a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének A. pontját a szóban forgó fajok felvételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat ilyen keverékekben forgalomba lehessen hozni, a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének A. pontját a szóban forgó fajok felvételével módosítani kell.

| (4) | A 66/401/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése A. pontjának módosításáról való döntéshez az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat tartalmazó keverékek forgalmazásáról információkat kell gyűjteni. Ellenőrizni kell különösen azt, hogy e fajok keverékekben való felhasználása esetén meg lehet-e erősíteni hatósági utóellenőrzéssel, hogy a csomagolás címkéjén feltüntetett valamennyi összetevő vetőmagjainak százalékos aránya megfelel a keverék összetételének, és hogy egyazon tétel keverékei minden forgalomba hozott csomagolásban homogének. Ezen információk hiányában lehetetlen lenne garantálni a felhasználóknak, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat tartalmazó keverékek vetőmagjai minőségi eredményeket hoznak. |
| --- | --- |

(4)

A 66/401/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése A. pontjának módosításáról való döntéshez az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat tartalmazó keverékek forgalmazásáról információkat kell gyűjteni. Ellenőrizni kell különösen azt, hogy e fajok keverékekben való felhasználása esetén meg lehet-e erősíteni hatósági utóellenőrzéssel, hogy a csomagolás címkéjén feltüntetett valamennyi összetevő vetőmagjainak százalékos aránya megfelel a keverék összetételének, és hogy egyazon tétel keverékei minden forgalomba hozott csomagolásban homogének. Ezen információk hiányában lehetetlen lenne garantálni a felhasználóknak, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajokat tartalmazó keverékek vetőmagjai minőségi eredményeket hoznak.

| (5) | Ezért indokolt ideiglenes kísérletet szervezni annak ellenőrzésére, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajok eleget tesznek-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének A. pontjába való felvétel követelményeinek. |
| --- | --- |

(5)

Ezért indokolt ideiglenes kísérletet szervezni annak ellenőrzésére, hogy az (1) preambulumbekezdésben említett fajok eleget tesznek-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének A. pontjába való felvétel követelményeinek.

| (6) | A kísérletben részt vevő tagállamokat az (1) preambulumbekezdésben említett fajok tekintetében mentesíteni kell a 66/401/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében megállapított kötelezettségek alól. Az ezeket a fajokat tartalmazó keverékek forgalomba hozatalát bizonyos feltételek mellett engedélyezniük kell. |
| --- | --- |

(6)

A kísérletben részt vevő tagállamokat az (1) preambulumbekezdésben említett fajok tekintetében mentesíteni kell a 66/401/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében megállapított kötelezettségek alól. Az ezeket a fajokat tartalmazó keverékek forgalomba hozatalát bizonyos feltételek mellett engedélyezniük kell.

| (7) | Az (1) preambulumbekezdésben említett fajok minősítése céljából helyénvaló külön követelményeket előírni annak biztosítására, hogy a fajok vetőmagjai valamennyi tagállamban ugyanazon követelményeknek tegyenek eleget. Ezeknek a követelményeknek az OECD-nek a fajtaminősítésre vagy a nemzetközi kereskedelemben mozgó vetőmagok ellenőrzésére vonatkozó minősítési rendszereiben (a továbbiakban: OECD-rendszerek) vagy a vetőmagot előállító tagállam nemzeti szabványaiban meghatározott feltételeken kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(7)

Az (1) preambulumbekezdésben említett fajok minősítése céljából helyénvaló külön követelményeket előírni annak biztosítására, hogy a fajok vetőmagjai valamennyi tagállamban ugyanazon követelményeknek tegyenek eleget. Ezeknek a követelményeknek az OECD-nek a fajtaminősítésre vagy a nemzetközi kereskedelemben mozgó vetőmagok ellenőrzésére vonatkozó minősítési rendszereiben (a továbbiakban: OECD-rendszerek) vagy a vetőmagot előállító tagállam nemzeti szabványaiban meghatározott feltételeken kell alapulniuk.

| (8) | A takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatalának feltételeiről szóló, 2004. április 20-i 2004/371/EK bizottsági határozatban (6) előírt általános feltételeken túl a kísérletben szereplő keverékek forgalomba hozatalára külön feltételeket kell meghatározni. Ezeknek a feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a kísérlet értékeléséhez elegendő információt lehessen összegyűjteni. Ezért a címkézésről, a megfigyelésről és a jelentéstételről szabályokat kell lefektetni. |
| --- | --- |

(8)

A takarmánynövényként való felhasználásra szánt vetőmagkeverékek forgalomba hozatalának feltételeiről szóló, 2004. április 20-i 2004/371/EK bizottsági határozatban (6) előírt általános feltételeken túl a kísérletben szereplő keverékek forgalomba hozatalára külön feltételeket kell meghatározni. Ezeknek a feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a kísérlet értékeléséhez elegendő információt lehessen összegyűjteni. Ezért a címkézésről, a megfigyelésről és a jelentéstételről szabályokat kell lefektetni.

| (9) | Mivel az e határozatban előírt intézkedés kísérleti jellegű, rögzíteni kell a forgalomba hozott vetőmagkeverékek maximális mennyiségét, figyelembe véve, hogy a meglévő létesítményekben különféle keverékeket szükséges tesztelni. |
| --- | --- |

(9)

Mivel az e határozatban előírt intézkedés kísérleti jellegű, rögzíteni kell a forgalomba hozott vetőmagkeverékek maximális mennyiségét, figyelembe véve, hogy a meglévő létesítményekben különféle keverékeket szükséges tesztelni.

| (10) | Annak érdekében, hogy a tagállamok ellenőrizhessék, hogy a maximális mennyiség túllépése nem következik be, az ilyen vetőmagkeverékek termelését tervező vállalatoknak be kell jelenteniük az érintett tagállamoknak, hogy milyen mennyiségeket szándékoznak termelni. A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bizonyos vetőmagkeverékek forgalomba hozatalát betiltsák, amennyiben ezt a különböző keverékeknek a maximális mennyiség túllépése nélküli tesztelése érdekében szükségesnek ítélik. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a tagállamok ellenőrizhessék, hogy a maximális mennyiség túllépése nem következik be, az ilyen vetőmagkeverékek termelését tervező vállalatoknak be kell jelenteniük az érintett tagállamoknak, hogy milyen mennyiségeket szándékoznak termelni. A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bizonyos vetőmagkeverékek forgalomba hozatalát betiltsák, amennyiben ezt a különböző keverékeknek a maximális mennyiség túllépése nélküli tesztelése érdekében szükségesnek ítélik.

| (11) | Annak érdekében, hogy a beszállítók elegendő mennyiségű vetőmagot termeljenek és hozzanak forgalomba, és az illetékes hatóságoknak lehetőségük nyíljon az anyag ellenőrzésére, valamint a jelentés elkészítéséhez elegendő és összehasonlítható információk gyűjtésére, a kísérletnek legalább öt értékesítési szezonra kell kiterjednie. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a beszállítók elegendő mennyiségű vetőmagot termeljenek és hozzanak forgalomba, és az illetékes hatóságoknak lehetőségük nyíljon az anyag ellenőrzésére, valamint a jelentés elkészítéséhez elegendő és összehasonlítható információk gyűjtésére, a kísérletnek legalább öt értékesítési szezonra kell kiterjednie.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági, kertészeti és erdészeti vetőmagvak és szaporítóanyagok állandó bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági, kertészeti és erdészeti vetőmagvak és szaporítóanyagok állandó bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

A Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum és Vicia benghalensis faj (a továbbiakban: az 1. cikkben említett fajok) külön vetőmagként vagy vetőmagkeverékben történő forgalomba hozatala megvalósíthatóságának értékelésére közösségi szintű ideiglenes kísérlet kerül megszervezésre abból a célból, hogy el lehessen dönteni, hogy e fajok némelyike vagy mindegyike felvehető-e a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének A. pontjában szereplő takarmánynövények jegyzékébe.

2. cikk

A tagállamok részvétele

A kísérletben bármely tagállam részt vehet.

A kísérletben való részvétel mellett döntő tagállamok (a továbbiakban: részt vevő tagállamok) értesítik a Bizottságot szándékukról.

A kísérletben való részvételtől bármikor visszaléphetnek, amennyiben erről tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Mentesítés

(1)   A kísérlet céljából az 1. cikkben említett fajokat tartalmazó vetőmagkeverékek – függetlenül attól, hogy tartalmazzák-e a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/55/EK vagy a 2002/57/EK irányelvben felsorolt fajokat – a 4. és 5. cikkben előírt feltételek mellett forgalomba hozhatók.

(2)   A részt vevő tagállamok mentesülnek a 66/401/EGK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében előírt kötelezettségek alól.

4. cikk

Az 1. cikkben említett fajok vetőmagjaira érvényes feltételek

Az 1. cikkben említett fajok vetőmagjainak a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | az egyik tagállam nemzeti jegyzékébe vagy az OECD-nek a vetőmag-minősítésre megfelelő fajták jegyzékébe kell tartozniuk; |
| --- | --- |

a)

az egyik tagállam nemzeti jegyzékébe vagy az OECD-nek a vetőmag-minősítésre megfelelő fajták jegyzékébe kell tartozniuk;

| b) | az I. melléklettel összhangban minősítésben kell részesülniük; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklettel összhangban minősítésben kell részesülniük;

| c) | eleget kell tenniük a II. melléklet 1. pontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

c)

eleget kell tenniük a II. melléklet 1. pontjában meghatározott feltételeknek.

5. cikk

A kísérletben szereplő keverékekre érvényes feltételek

A 2004/371/EK határozatban előírt feltételeken túl a kísérletben szereplő keverékek eleget tesznek a II. melléklet 2. pontjában meghatározott feltételeknek.

6. cikk

Mennyiségi korlátozások

(1)   A részt vevő tagállamok biztosítják, hogy a kísérlet során a keverékekben felhasználandó vetőmag teljes mennyisége ne haladja meg az évenkénti 1 000 tonnát.

(2)   A részt vevő tagállamok biztosítják, hogy a cégek bejelentik a 66/401/EGK irányelv IV. mellékletének A. pontja I. c) 2. alpontjában említett hatóságnak az általuk termelni szándékozott vetőmagkeverékek mennyiségét.

Ha a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a kísérlet céljából nem indokolt az érintett vetőmagkeverék további mennyiségét forgalomba hozni, betilthatják egy adott vetőmagkeverék forgalomba hozatalát. Erről az érintett cége(ket) haladéktalanul értesíteni kell.

7. cikk

Felügyelet

A kísérletet a 66/401/EGK irányelv IV. mellékletének A. pontja I. c) 2. alpontjában említett tagállami hatóság felügyeli.

8. cikk

Jelentéstételi kötelezettségek

(1)   A részt vevő tagállamok a Bizottságnak és a többi tagállamnak minden évre vonatkozóan jelentést nyújtanak be, amely tartalmazza a kísérletben szereplő keverékekben használt fajok jegyzékét és a szóban forgó keverékekből a következő év március 31-éig forgalomba hozandó mennyiséget. A tagállamok belátásuk szerint a jelentésben más releváns információkat is rendelkezésre bocsáthatnak.

(2)   A kísérlet végén, illetve részvételük befejeztével a részt vevő tagállamok a következő év március 31-éig a Bizottság és a tagállamok részére jelentést nyújtanak be, amely tartalmazza a II. melléklet 3. pontjában említett információkat. Belátásuk szerint a jelentésben a kísérlet szempontjából releváns más információkat is feltüntethetnek.

9. cikk

Időtartam

A kísérlet 2009. június 1-jén veszi kezdetét, és 2014. május 31-ig tart.

10. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 9-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.

1

(2)  HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o.

2

(3)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

3

(4)  HL L 193., 2002.7.20., 74. o.

4

(5)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o.

5

(6)  HL L 116., 2004.4.22., 39. o.

6

---

I. MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT FAJOK ÉS MINŐSÍTÉSÜK FELTÉTELEI

| Fajok | Minimális csírázás
  (a tiszta vetőmag %-ában (1)) | Minimális analitikai tisztaság
  (tömegszázalék) | Egyéb növényfajokról származó maximális vetőmagtartalom
  (tömegszázalék) | Egyéb növényfajokról származó maximális vetőmagtartalom a 7. oszlopban meghatározott tömegű mintában | Egy tétel maximális tömege
  (tonna) | A tételből kiválasztandó minta maximális tömege
  (gramm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Biserrula pelecinus | 70 (beleértve a kemény magokat is) | 98 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 30 |
| Lotus uliginosus | 75 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 25 |
| Lotus glaber | 75 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 30 |
| Medicago murex | 70 (30) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 50 |
| Medicago polymorpha | 70 (30) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Medicago rugosa | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 180 |
| Medicago scutellata | 70 | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 400 |
| Medicago italica | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Medicago littoralis | 70 | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Medicago truncatula | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Ornithopus compressus | 75 (beleértve a kemény magokat is) | 90 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 120 |
| Ornithopus sativus | 75 (beleértve a kemény magokat is) | 90 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 90 |
| Plantago lanceolata | 75 | 85 | 1,5 | (3)
   (4)
   (5) | 5 | 20 |
| Trifolium fragiferum | 70 | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 40 |
| Trifolium glanduliferum | 70 (30) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 20 |
| Trifolium hirtum | 70 | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Trifolium. michelianum | 75 (30) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 25 |
| Trifolium squarrosum | 75 (20) | 97 | 1,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 150 |
| Trifolium subterraneum | 80 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 250 |
| Trifolium vesiculosum | 70 (beleértve a kemény magokat is) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Vicia benghalensis | 80 (20) | 97 (2) | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 20 | 1 000 |

Fajok

Minimális csírázás

(a tiszta vetőmag %-ában (1))

Minimális analitikai tisztaság

(tömegszázalék)

Egyéb növényfajokról származó maximális vetőmagtartalom

(tömegszázalék)

Egyéb növényfajokról származó maximális vetőmagtartalom a 7. oszlopban meghatározott tömegű mintában

Egy tétel maximális tömege

(tonna)

A tételből kiválasztandó minta maximális tömege

(gramm)

1

2

3

4

5

6

7

Biserrula pelecinus

70 (beleértve a kemény magokat is)

98

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

30

Lotus uliginosus

75 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

25

Lotus glaber

75 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

30

Medicago murex

70 (30)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

50

Medicago polymorpha

70 (30)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Medicago rugosa

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

180

Medicago scutellata

70

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

400

Medicago italica

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Medicago littoralis

70

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Medicago truncatula

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Ornithopus compressus

75 (beleértve a kemény magokat is)

90

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

120

Ornithopus sativus

75 (beleértve a kemény magokat is)

90

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

90

Plantago lanceolata

75

85

1,5

(3)
   (4)
   (5)

5

20

Trifolium fragiferum

70

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

40

Trifolium glanduliferum

70 (30)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

20

Trifolium hirtum

70

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Trifolium. michelianum

75 (30)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

25

Trifolium squarrosum

75 (20)

97

1,5

(3)
   (4)
   (5)

10

150

Trifolium subterraneum

80 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

250

Trifolium vesiculosum

70 (beleértve a kemény magokat is)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Vicia benghalensis

80 (20)

97 (2)

1,0

(3)
   (4)
   (5)

20

1 000

---

(1)  A feltüntetett maximális mennyiségig a kemény magokat csírázásra képes magoknak kell tekinteni.

(2)  A Vicia pannonica, a Vicia villosa, illetve a rokon termesztett fajok vetőmagjának összesen legfeljebb 6 tömegszázalékos aránya valamely más releváns fajnál nem minősül szennyezettségnek.

(3)  Az előírt mennyiség nem tartalmazhatja az Avena fatua és az Avena sterilis magjait.

(4)  Az előírt mennyiségű mintában található egy darab Cuscuta spp. vetőmag előfordulása nem minősül szennyezettségnek, ha a második minta, amelynek tömege az előírt tömeg kétszerese, mentes a Cuscuta spp. vetőmagjától.

(5)  A Rumex acetosellán és a Rumex maritimuson kívül a Rumex spp. vetőmagjai az előírt mennyiség egy adott mintájában nem haladhatják meg a 10-et.

---

II. MELLÉKLET

A KÍSÉRLET FELTÉTELEI

1.   Az 1. cikkben említett fajok vetőmagjaira érvényes feltételek

| a) | Ha a fajokat az OECD-rendszerek szabályozzák, a szántóföldi ellenőrzést e rendszerekkel összhangban kell végezni; ellenkező esetben azon tagállam nemzeti szabványai az irányadók, ahol a vetőmagot termelték. |
| --- | --- |

a)

Ha a fajokat az OECD-rendszerek szabályozzák, a szántóföldi ellenőrzést e rendszerekkel összhangban kell végezni; ellenkező esetben azon tagállam nemzeti szabványai az irányadók, ahol a vetőmagot termelték.

| b) | A tagállamok biztosítják, hogy minden vetőmagtételen még összekeverésük előtt a 66/401/EGK irányelvvel összhangban szántóföldi ellenőrzést, mintavételt és vetőmagelemzést végezzenek, akár hatóságilag, akár hatósági felügyelet alatt. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok biztosítják, hogy minden vetőmagtételen még összekeverésük előtt a 66/401/EGK irányelvvel összhangban szántóföldi ellenőrzést, mintavételt és vetőmagelemzést végezzenek, akár hatóságilag, akár hatósági felügyelet alatt.

2.   A kísérletben szereplő keverékekre érvényes feltételek

| a) | A vetőmagmintákat a kísérletben szereplő vetőmagkeverékek tételeiből a hatósági mintavételezők véletlenszerűen választják ki. Ezek a minták a 2004/371/EK határozat 4. cikkével összhangban a kísérletben szereplő keverékek összetételének kontrollmintáiként alkalmazandók.
  A 2004/371/EK határozat 4. cikke szerint elvégzett mintavétel és ellenőrzés szintje és intenzitása megfelel a kísérlet céljának. |
| --- | --- |

a)

A vetőmagmintákat a kísérletben szereplő vetőmagkeverékek tételeiből a hatósági mintavételezők véletlenszerűen választják ki. Ezek a minták a 2004/371/EK határozat 4. cikkével összhangban a kísérletben szereplő keverékek összetételének kontrollmintáiként alkalmazandók.

A 2004/371/EK határozat 4. cikke szerint elvégzett mintavétel és ellenőrzés szintje és intenzitása megfelel a kísérlet céljának.

| b) | A 66/401/EGK irányelv és a 2004/371/EK határozat által előírt információkon túl a hivatalos címkének a következő információkat kell tartalmaznia:






  i. | a kísérletben szereplő keverékben található, az 1. cikkben említett valamennyi faj botanikai neve (ideértve adott esetben a fajtákat is); |
| --- | --- | --- |

b)

A 66/401/EGK irányelv és a 2004/371/EK határozat által előírt információkon túl a hivatalos címkének a következő információkat kell tartalmaznia:

i.

a kísérletben szereplő keverékben található, az 1. cikkben említett valamennyi faj botanikai neve (ideértve adott esetben a fajtákat is);

| ii. | a különféle összetevők tömegének százalékos aránya szerinti összetétel az 1. cikkben említett fajokra és adott esetben fajtákra lebontva; |
| --- | --- |

ii.

a különféle összetevők tömegének százalékos aránya szerinti összetétel az 1. cikkben említett fajokra és adott esetben fajtákra lebontva;

| iii. | hivatkozás erre a határozatra. |
| --- | --- |

iii.

hivatkozás erre a határozatra.

Ha az i. és ii. pontban említett információk a hivatalos címkén nem olvashatók, a kísérletben vizsgált keverék a keverék nevének feltüntetésével forgalomba hozható, feltéve, hogy az i. és ii. pontban említett információkat a vevővel írásban közölték és hivatalosan nyilvántartották.

3.   Nyilvántartásba veendő információk:

| a) | a kísérletben vizsgált keverékekben felhasznált fajok neve (ideértve adott esetben a fajtákat is); |
| --- | --- |

a)

a kísérletben vizsgált keverékekben felhasznált fajok neve (ideértve adott esetben a fajtákat is);

| b) | a kísérletben szereplő, az engedélyezési időszak során forgalomba hozott minden egyes vetőmagkeverék mennyisége és a tagállam, amelynek a vetőmagkeveréket szánták; |
| --- | --- |

b)

a kísérletben szereplő, az engedélyezési időszak során forgalomba hozott minden egyes vetőmagkeverék mennyisége és a tagállam, amelynek a vetőmagkeveréket szánták;

| c) | a kísérletben szereplő, forgalomba hozott keverékek összetétele; |
| --- | --- |

c)

a kísérletben szereplő, forgalomba hozott keverékek összetétele;

| d) | az 1. cikkben említett fajok minősítéséhez követett eljárások (szabványok) (OECD-rendszerek vagy nemzeti szabványok); |
| --- | --- |

d)

az 1. cikkben említett fajok minősítéséhez követett eljárások (szabványok) (OECD-rendszerek vagy nemzeti szabványok);

| e) | a szántóföldi ellenőrzés és az 1. cikkben említett fajok minősítéséhez szükséges laboratóriumi vizsgálatok eredményei, ha a tagállamokban végzik őket el; |
| --- | --- |

e)

a szántóföldi ellenőrzés és az 1. cikkben említett fajok minősítéséhez szükséges laboratóriumi vizsgálatok eredményei, ha a tagállamokban végzik őket el;

| f) | az OECD-rendszerek szerinti importokról szóló információk, különösen a kísérletben szereplő vetőmagkeverékek mennyisége, összetétele, a származási ország és a címkézés; |
| --- | --- |

f)

az OECD-rendszerek szerinti importokról szóló információk, különösen a kísérletben szereplő vetőmagkeverékek mennyisége, összetétele, a származási ország és a címkézés;

| g) | a kontrollmintákról szóló 2. bekezdés a) és b) pontja szerint elvégzett vizsgálatok eredményei; |
| --- | --- |

g)

a kontrollmintákról szóló 2. bekezdés a) és b) pontja szerint elvégzett vizsgálatok eredményei;

| h) | a kísérlet céljának támogatása mellett vagy ellen szóló költség-haszon elemzés. |
| --- | --- |

h)

a kísérlet céljának támogatása mellett vagy ellen szóló költség-haszon elemzés.

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. február 10.)

2008-ban a németországi Newcastle-betegség elleni küzdelemre irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2009) 712. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2009/110/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére és 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Newcastle-betegség vírusos fertőző betegség, amely baromfinál nagy arányú mortalitást idéz elő. |
| --- | --- |

(1)

A Newcastle-betegség vírusos fertőző betegség, amely baromfinál nagy arányú mortalitást idéz elő.

| (2) | A Newcastle-betegség megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó az élő baromfi vagy termékei kereskedelmén keresztül átterjed az érintett tagállamon belül más baromfigazdaságokra, illetve más tagállamokra és harmadik országokra. |
| --- | --- |

(2)

A Newcastle-betegség megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó az élő baromfi vagy termékei kereskedelmén keresztül átterjed az érintett tagállamon belül más baromfigazdaságokra, illetve más tagállamokra és harmadik országokra.

| (3) | A betegség megjelenése ezért hamar járványos méreteket ölthet, ami erősen csökkentheti a baromfigazdálkodás jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(3)

A betegség megjelenése ezért hamar járványos méreteket ölthet, ami erősen csökkentheti a baromfigazdálkodás jövedelmezőségét.

| (4) | A Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 1992. július 14-i 92/66/EGK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul végre kell hajtaniuk. |
| --- | --- |

(4)

A Newcastle-betegség (baromfipestis) elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 1992. július 14-i 92/66/EGK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul végre kell hajtaniuk.

| (5) | A 90/424/EGK határozat rögzíti azokat az eljárásokat, amelyek a különleges állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulást szabályozzák. A fenti határozat 4. cikke (2) bekezdésének értelmében a tagállamoknak a Newcastle-betegség felszámolására irányuló egyes intézkedések költségéhez pénzügyi hozzájárulást kell kapniuk. |
| --- | --- |

(5)

A 90/424/EGK határozat rögzíti azokat az eljárásokat, amelyek a különleges állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulást szabályozzák. A fenti határozat 4. cikke (2) bekezdésének értelmében a tagállamoknak a Newcastle-betegség felszámolására irányuló egyes intézkedések költségéhez pénzügyi hozzájárulást kell kapniuk.

| (6) | A 90/424/EGK határozat 3. cikkének (5) bekezdése és 4. cikkének (2) bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek a közösségi pénzügyi hozzájárulás által fedezhető hányadát. |
| --- | --- |

(6)

A 90/424/EGK határozat 3. cikkének (5) bekezdése és 4. cikkének (2) bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek a közösségi pénzügyi hozzájárulás által fedezhető hányadát.

| (7) | A Newcastle-betegség felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (3) szabályozza. |
| --- | --- |

(7)

A Newcastle-betegség felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (3) szabályozza.

| (8) | 2008-ban Németországban megjelent a Newcastle-betegség. Németország a 92/66/EGK irányelvvel és a 90/424/EGK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban intézkedéseket hozott a betegség megfékezésére. |
| --- | --- |

(8)

2008-ban Németországban megjelent a Newcastle-betegség. Németország a 92/66/EGK irányelvvel és a 90/424/EGK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban intézkedéseket hozott a betegség megfékezésére.

| (9) | Németország teljes mértékben eleget tett a 90/424/EGK határozat 3. cikkének (3) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt műszaki és adminisztratív kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(9)

Németország teljes mértékben eleget tett a 90/424/EGK határozat 3. cikkének (3) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt műszaki és adminisztratív kötelezettségeknek.

| (10) | Németország 2008. június 18-án és 2008. július 17-én benyújtotta a Newcastle-betegség felszámolását célzó intézkedések során felmerülő költségek becslését. |
| --- | --- |

(10)

Németország 2008. június 18-án és 2008. július 17-én benyújtotta a Newcastle-betegség felszámolását célzó intézkedések során felmerülő költségek becslését.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németországnak nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás

A Közösség részéről Németország számára a 90/424/EGK határozat 3. cikke (2) bekezdésében és 4. cikke (2) értelmében a Newcastle-betegség elleni küzdelem céljából 2008-ben meghozott intézkedésekkel kapcsolatban e tagállamra háruló költségek fedezésére pénzügyi hozzájárulás nyújtható.

2. cikk

Címzett

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

1

(2)  HL L 260., 1992.9.5., 1. o.

2

(3)  HL L 55., 2005.3.1., 12. o.

3

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. február 10.)

a „Hordozható tűzoltó készülékek EN 3-8:2006 – 8. rész: Kiegészítő követelmények az EN 3-7-hez, a legfeljebb 30 bar megengedhető nyomású oltókészülékek kialakítására, nyomásállóságára és mechanikai vizsgálataira” elnevezésű szabvány hivatkozásának a nyomástartó berendezésekről szóló 97/23/EK irányelvvel összhangban történő közzétételéről

(az értesítés a C(2009) 739. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/111/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nyomástartó berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. május 29-i 97/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikkére,

tekintettel a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 5. cikkével összhangban létrehozott állandó bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A 97/23/EK irányelv előírja, hogy a nyomástartó berendezéseket és rendszereket csak akkor lehet forgalomba hozni és üzembe helyezni, ha megfelelő felszerelésük, karbantartásuk és rendeltetésszerű használatuk esetén nem veszélyeztetik a személyek és adott esetben a háziállatok és vagyontárgyak egészségét, illetve épségét és biztonságát. |
| --- | --- |

(1)

A 97/23/EK irányelv előírja, hogy a nyomástartó berendezéseket és rendszereket csak akkor lehet forgalomba hozni és üzembe helyezni, ha megfelelő felszerelésük, karbantartásuk és rendeltetésszerű használatuk esetén nem veszélyeztetik a személyek és adott esetben a háziállatok és vagyontárgyak egészségét, illetve épségét és biztonságát.

| (2) | A nyomástartó berendezések és rendszerek feltételezhetően megfelelnek a 97/23/EK irányelv 3. cikkében meghatározott alapvető követelményeknek, ha megfelelnek az azon harmonizált szabványokat átültető nemzeti szabványoknak, melyek hivatkozási számai megjelentek az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A nyomástartó berendezések és rendszerek feltételezhetően megfelelnek a 97/23/EK irányelv 3. cikkében meghatározott alapvető követelményeknek, ha megfelelnek az azon harmonizált szabványokat átültető nemzeti szabványoknak, melyek hivatkozási számai megjelentek az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A 97/23/EK irányelv 6. cikkének értelmében Svédország formális kifogást emelt az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által 2006. november 2-án elfogadott EN 3-8:2006 szabvány ellen, melynek hivatkozásait még nem tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(3)

A 97/23/EK irányelv 6. cikkének értelmében Svédország formális kifogást emelt az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által 2006. november 2-án elfogadott EN 3-8:2006 szabvány ellen, melynek hivatkozásait még nem tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (4) | Formális kifogásában Svédország megjegyzi, hogy az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza nem határozza meg pontosan a használandó anyagok típusait és ezért nem felel meg a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 4. pontjában szereplő alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Formális kifogásában Svédország megjegyzi, hogy az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza nem határozza meg pontosan a használandó anyagok típusait és ezért nem felel meg a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 4. pontjában szereplő alapvető követelményeknek.

| (5) | Mivel az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza előírja, hogy a bejelentett szervezetnek esetről esetre anyagértékelést kell végeznie (külön anyagértékelési módszer), nem feltétlenül szükséges megnevezni a használandó anyagok típusait. Ezenkívül konkrét műszaki előírások hiányában az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza alapján nem tételezhető fel a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 4. pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza előírja, hogy a bejelentett szervezetnek esetről esetre anyagértékelést kell végeznie (külön anyagértékelési módszer), nem feltétlenül szükséges megnevezni a használandó anyagok típusait. Ezenkívül konkrét műszaki előírások hiányában az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza alapján nem tételezhető fel a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 4. pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés.

| (6) | Ezenkívül Svédország vélekedése szerint amiatt, hogy nem kerültek feltüntetésre az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakaszában az anyagok, a szóban forgó szabvány 6. szakaszából hiányoznak a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2.4. pontjában szereplő követelményeknek való megfeleléshez szükséges fontos információk. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül Svédország vélekedése szerint amiatt, hogy nem kerültek feltüntetésre az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakaszában az anyagok, a szóban forgó szabvány 6. szakaszából hiányoznak a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2.4. pontjában szereplő követelményeknek való megfeleléshez szükséges fontos információk.

| (7) | A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2. szakasza bemutatja a nyomástartó berendezések megfelelő teherbírását biztosító módszereket, beleértve a számítási módszert vagy a számítás nélküli kísérleti tervezési módszert. A kísérleti tervezési módszer a 2.2.4. pont a) és b) alpontjában meghatározott vizsgálati programon alapul, mely szilárdsági próbát is magában foglal. |
| --- | --- |

(7)

A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2. szakasza bemutatja a nyomástartó berendezések megfelelő teherbírását biztosító módszereket, beleértve a számítási módszert vagy a számítás nélküli kísérleti tervezési módszert. A kísérleti tervezési módszer a 2.2.4. pont a) és b) alpontjában meghatározott vizsgálati programon alapul, mely szilárdsági próbát is magában foglal.

| (8) | Az EN 3-8:2006 szabvány 6. szakasza a számítás nélküli kísérleti tervezési módszert írja elő. A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2.4. pontja értelmében több vizsgálatból álló vizsgálati programra van szükség. Abban az esetben, ha a gyártó a kísérleti tervezési módszert alkalmazza, a 97/23/EK irányelv nem zárja ki, hogy külön anyagértékelési módszerrel bizonyítható, hogy a felhasznált anyagok megfelelnek az anyagokra vonatkozó, az I. melléklet 4. pontjában meghatározott előírásoknak. Mivel az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza nem tartalmaz az anyagokra vonatkozó különleges előírásokat, a berendezés gyártójának biztosítania kell, hogy a felhasznált anyagok megfeleljenek az irányelv I. mellékletének 4. pontjában meghatározott követelményeknek. Ennek alapján az anyagtulajdonságokat használnák a nyomáspróba paramétereként a kísérleti tervezési módszert vizsgáló program keretében, a berendezés megfelelőség-értékeléséért felelős bejelentett szervezet felügyelete mellett. |
| --- | --- |

(8)

Az EN 3-8:2006 szabvány 6. szakasza a számítás nélküli kísérleti tervezési módszert írja elő. A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 2.2.4. pontja értelmében több vizsgálatból álló vizsgálati programra van szükség. Abban az esetben, ha a gyártó a kísérleti tervezési módszert alkalmazza, a 97/23/EK irányelv nem zárja ki, hogy külön anyagértékelési módszerrel bizonyítható, hogy a felhasznált anyagok megfelelnek az anyagokra vonatkozó, az I. melléklet 4. pontjában meghatározott előírásoknak. Mivel az EN 3-8:2006 szabvány 5. szakasza nem tartalmaz az anyagokra vonatkozó különleges előírásokat, a berendezés gyártójának biztosítania kell, hogy a felhasznált anyagok megfeleljenek az irányelv I. mellékletének 4. pontjában meghatározott követelményeknek. Ennek alapján az anyagtulajdonságokat használnák a nyomáspróba paramétereként a kísérleti tervezési módszert vizsgáló program keretében, a berendezés megfelelőség-értékeléséért felelős bejelentett szervezet felügyelete mellett.

| (9) | Svédország megjegyzi továbbá, hogy az EN 3-8:2006 hegesztési eljárásokról szóló 7.2.2. szakasz nem felel meg a 97/23/EK irányelv I. melléklete 3.1.2. pontjának, mivel – a felsorolt szabványokon kívül – egyéb elismert hegesztési EN-szabványokra való nyílt hivatkozást tartalmaz. |
| --- | --- |

(9)

Svédország megjegyzi továbbá, hogy az EN 3-8:2006 hegesztési eljárásokról szóló 7.2.2. szakasz nem felel meg a 97/23/EK irányelv I. melléklete 3.1.2. pontjának, mivel – a felsorolt szabványokon kívül – egyéb elismert hegesztési EN-szabványokra való nyílt hivatkozást tartalmaz.

| (10) | A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.2. pontja meghatározza az állandó kötésekre vonatkozó követelményeket. Az EN 3-8:2006 szabvány 7.2.2. szakaszában az „egyéb szabványok elfogadhatók” hivatkozás nem megfelelő és nem elég konkrét megfogalmazás egy olyan szabvány esetében, melynek alapján a 97/23/EK irányelv követelményeinek való megfelelés feltételezhető. Az irányelv követelményeinek való megfelelést feltételező harmonizált szabványnak a tervezésre, a gyártásra és a vizsgálatokra vonatkozó konkrét műszaki előírásokat kell tartalmaznia annak érdekében, hogy segítse a gyártókat és lehetővé tegye, hogy a nyomástartó berendezések vélhetően megfeleljenek a vonatkozó alapvető követelményeknek. Mindazonáltal az EN 3-8:2006 7.2.2. szakaszában egy sor konkrét hivatkozás szerepel hegesztési előírásokat tartalmazó szabványokról. Így – bár a 7.2.2. szakasz szövegét javítani kell – nem lenne helyénvaló ennek okán lemondani a szabvány közzétételéről. |
| --- | --- |

(10)

A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.2. pontja meghatározza az állandó kötésekre vonatkozó követelményeket. Az EN 3-8:2006 szabvány 7.2.2. szakaszában az „egyéb szabványok elfogadhatók” hivatkozás nem megfelelő és nem elég konkrét megfogalmazás egy olyan szabvány esetében, melynek alapján a 97/23/EK irányelv követelményeinek való megfelelés feltételezhető. Az irányelv követelményeinek való megfelelést feltételező harmonizált szabványnak a tervezésre, a gyártásra és a vizsgálatokra vonatkozó konkrét műszaki előírásokat kell tartalmaznia annak érdekében, hogy segítse a gyártókat és lehetővé tegye, hogy a nyomástartó berendezések vélhetően megfeleljenek a vonatkozó alapvető követelményeknek. Mindazonáltal az EN 3-8:2006 7.2.2. szakaszában egy sor konkrét hivatkozás szerepel hegesztési előírásokat tartalmazó szabványokról. Így – bár a 7.2.2. szakasz szövegét javítani kell – nem lenne helyénvaló ennek okán lemondani a szabvány közzétételéről.

| (11) | Végezetül Svédország úgy véli, hogy az EN 3-8:2006 szabványnak a nyomástartó berendezések különböző részeiben használt anyagok nyomon követhetőségéről szóló 7.3.1. szakasza pontatlan, nem ír elő konkrét műszaki megoldásokat, ezért annak alapján nem feltételezhető a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés. |
| --- | --- |

(11)

Végezetül Svédország úgy véli, hogy az EN 3-8:2006 szabványnak a nyomástartó berendezések különböző részeiben használt anyagok nyomon követhetőségéről szóló 7.3.1. szakasza pontatlan, nem ír elő konkrét műszaki megoldásokat, ezért annak alapján nem feltételezhető a 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés.

| (12) | A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontja (nyomonkövethetőség) előírja, hogy megfelelő eszközök által az átvételtől, illetve a gyártástól kezdve a legyártott nyomástartó berendezés átvételi eljárásáig bezárólag megfelelő eljárásokat kell alkalmazni a berendezés nyomásállóságához hozzájáruló elemeket alkotó anyagok azonosítására. E követelmény célja, hogy minden kétséget ki lehessen zárni a berendezéshez használt anyagra vonatkozó előírásokat illetően. A gyártók különböző eljárásokat alkalmazhatnak a gyártás jellemzőitől és módszereitől függően. A berendezés megfelelőség-értékelési eljárását lefolytató bejelentett szervezetnek esetről esetre meg kell vizsgálnia, hogy ezen eljárások megfelelnek-e az irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontjában szereplő követelménynek. Így – bár a 7.3.1. szakasz szövegét javítani kell – nem lenne helyénvaló lemondani a szabvány hivatkozási számainak közzétételéről ennek okán. |
| --- | --- |

(12)

A 97/23/EK irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontja (nyomonkövethetőség) előírja, hogy megfelelő eszközök által az átvételtől, illetve a gyártástól kezdve a legyártott nyomástartó berendezés átvételi eljárásáig bezárólag megfelelő eljárásokat kell alkalmazni a berendezés nyomásállóságához hozzájáruló elemeket alkotó anyagok azonosítására. E követelmény célja, hogy minden kétséget ki lehessen zárni a berendezéshez használt anyagra vonatkozó előírásokat illetően. A gyártók különböző eljárásokat alkalmazhatnak a gyártás jellemzőitől és módszereitől függően. A berendezés megfelelőség-értékelési eljárását lefolytató bejelentett szervezetnek esetről esetre meg kell vizsgálnia, hogy ezen eljárások megfelelnek-e az irányelv I. mellékletének 3.1.5. pontjában szereplő követelménynek. Így – bár a 7.3.1. szakasz szövegét javítani kell – nem lenne helyénvaló lemondani a szabvány hivatkozási számainak közzétételéről ennek okán.

| (13) | Emiatt a Bizottság felkéri az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy három éven belül nyújtsa be az EN 3-8:2006 szabvány átdolgozott változatát, mely jobban figyelembe veszi majd a 97/23/EK irányelv alapvető követelményeinek való megfelelést. E megbízás végrehajtását követően és az eredményektől függően a szabvány jelenlegi változatával kapcsolatosan esetleges további határozatokat lehet tervbe venni. |
| --- | --- |

(13)

Emiatt a Bizottság felkéri az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy három éven belül nyújtsa be az EN 3-8:2006 szabvány átdolgozott változatát, mely jobban figyelembe veszi majd a 97/23/EK irányelv alapvető követelményeinek való megfelelést. E megbízás végrehajtását követően és az eredményektől függően a szabvány jelenlegi változatával kapcsolatosan esetleges további határozatokat lehet tervbe venni.

| (14) | Az EN 3-8:2006 szabvány hivatkozásait ezért közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(14)

Az EN 3-8:2006 szabvány hivatkozásait ezért közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Hordozható tűzoltó készülékek EN 3-8:2006 – 8. rész: Kiegészítő követelmények az EN 3-7-hez, a legfeljebb 30 bar megengedhető nyomású oltókészülékek kialakítására, nyomásállóságára és mechanikai vizsgálataira” elnevezésű szabvány hivatkozását közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 181., 1997.7.9., 1. o.

1

(2)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

2

---

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/35

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2009. február 10.)

az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

(2009/112/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EGK-egyezményre (2),

tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló 91/401/EGK belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a hetedik Európai Fejlesztési Alapot (hetedik EFA) és különösen annak 32. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1991. július 29-i 91/491/EGK pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 69–77. cikkére,

megvizsgálva a hetedik EFA műveleteire vonatkozó 2007. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (5),

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a hetedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a hetedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a hetedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a hetedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a hetedik EFA 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. KALOUSEK

---

(1)  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

1

(2)  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

2

(3)  HL L 229., 1991.8.17., 288. o.

3

(4)  HL L 266., 1991.9.21., 1. o.

4

(5)  HL C 286., 2008.11.10., 273. o.

5

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/36

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2009. február 10.)

az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

(2009/113/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EGK-egyezményre (2),

tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA) és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a negyedik AKCS–EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i 98/430/EK pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 66–74. cikkére,

megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó 2007. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó jelentését a Bizottság válaszaival együtt (5),

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a nyolcadik EFA 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. KALOUSEK

---

(1)  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

1

(2)  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

2

(3)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

3

(4)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

4

(5)  HL C 286., 2008.11.10., 273. o.

5

---

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/37

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2009. február 10.)

az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

(2009/114/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással (1) módosított, a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EGK partnerségi megállapodásra (2),

tekintettel az AKCS–EGK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a kilencedik Európai Fejlesztési Alapot (kilencedik EFA) és különösen annak 32. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 96–103. cikkére,

megvizsgálva a kilencedik EFA műveleteire vonatkozó 2007. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó jelentését a Bizottság válaszaival együtt (5),

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2007. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a kilencedik EFA 2007. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. KALOUSEK

---

(1)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

1

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

3

(4)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

4

(5)  HL C 286., 2008.11.10., 273. o.

5

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/38

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A LÉGI KÖZLEKEDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT KÖZÖSSÉG/SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2008 HATÁROZATA

(2008. december 16.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének módosításáról

(2009/115/EK)

A KÖZÖSSÉG/SVÁJC LÉGIKÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 16-án.

a vegyes bizottság részéről

a Közösség küldöttségének vezetője

Daniel CALLEJA

a Svájci Államszövetség küldöttségének vezetője

Matthias SUHR

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt aktusok az Európai Közösség tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik, |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt aktusok az Európai Közösség tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik,

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – a 2407/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van, |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – a 2407/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van,

| — | az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás hatálya kiterjed Bulgária és Románia területére is. |
| --- | --- |

—

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás hatálya kiterjed Bulgária és Románia területére is.

1.   A harmadik légiközlekedési liberalizációs csomag és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

2407/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i rendelete a légi fuvarozók engedélyezéséről.

(1–18. cikk)

A 13. cikk (3) bekezdésének alkalmazásakor az EK-Szerződés 226. cikkére tett utalást az e megállapodásra alkalmazandó eljárásokra való utalásként kell értelmezni.

2408/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i rendelete a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról.

(1–10. és 12–15. cikk)

(A mellékleteket módosítani kell, hogy tartalmazzák a svájci repülőtereket.)

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 1. pontján alapuló módosítások alkalmazandók.)

2409/92/EGK

A Tanács 1992. július 23-i rendelete a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól.

(1–11. cikk)

2000/79/EK

A Tanács 2000. november 27-i irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról.

93/104/EK

A Tanács 1993. november 23-i irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól, az alábbival módosítva:

| — | a 2000. június 22-i 2000/34/EK irányelv |
| --- | --- |

—

a 2000. június 22-i 2000/34/EK irányelv

437/2003/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről.

1358/2003/EK

A Bizottság 2003. július 31-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról.

785/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i rendelete a légi fuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről.

91/670/EGK

A Tanács 1991. december 16-i irányelve a légiközlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári repülés területén történő kölcsönös elismeréséről.

(1–8. cikk)

95/93/EGK

A Tanács 1993. január 18-i rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (1–12. cikk), az alábbival módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 793/2004/EK rendelete (12. cikk). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 793/2004/EK rendelete (12. cikk).

96/67/EK

A Tanács 1996. október 15-i irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról.

(1–9., 11–23. és 25. cikk)

2027/97/EK

A Tanács 1997. október 9-i rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről (1–8. cikk), az alábbival módosítva:

| — | a 2002. május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1–2. cikk). |
| --- | --- |

—

a 2002. május 13-i 889/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1–2. cikk).

2.   Versenyszabályok

A Szerződés 81. és 82. cikkére való minden hivatkozás, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként értendő.

17/62

A Tanács 1962. február 6-i rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkének végrehajtásáról (8. cikk (3) bekezdés), az alábbiakkal módosítva:

| — | 59/62/EGK rendelet, |
| --- | --- |

—

59/62/EGK rendelet,

| — | 118/63/EGK rendelet, |
| --- | --- |

—

118/63/EGK rendelet,

| — | 2822/71/EGK rendelet, |
| --- | --- |

—

2822/71/EGK rendelet,

| — | 1216/99/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

1216/99/EK rendelet,

| — | a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk). |
| --- | --- |

—

a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk).

2988/74/EGK

A Tanács 1974. november 26-i rendelete az eljárások időtartamának korlátozásáról, valamint az Európai Gazdasági Közösség szállításra és versenyre vonatkozó szabályai alapján kezdeményezett szankciók végrehajtásáról (1–7. cikk), az alábbival módosítva:

| — | a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk). |
| --- | --- |

—

a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk).

3975/87/EGK

A Tanács 1987. december 14-i rendelete a légiközlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról (1–7. cikk, 8. cikk (1) és (2) bekezdés, 9–11. cikk, 12. cikk (1), (2), (4) és (5) bekezdés, 13. cikk (1) és (2) bekezdés, 14–19. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | az 1991. május 14-i 1284/91/EGK tanácsi rendelet (1. cikk), |
| --- | --- |

—

az 1991. május 14-i 1284/91/EGK tanácsi rendelet (1. cikk),

| — | az 1992. július 23-i 2410/92/EGK tanácsi rendelet (1. cikk), |
| --- | --- |

—

az 1992. július 23-i 2410/92/EGK tanácsi rendelet (1. cikk),

| — | a 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1–13. és 15–45. cikk). |
| --- | --- |

—

a 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1–13. és 15–45. cikk).

3976/87/EGK

A Tanács 1987. december 14-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (1–5. cikk), legutoljára az alábbiakkal módosítva:

| — | az 1990. július 24-i 2344/90/EGK tanácsi rendelet (1. cikk), |
| --- | --- |

—

az 1990. július 24-i 2344/90/EGK tanácsi rendelet (1. cikk),

| — | az 1992. július 23-i 2411/92/EGK tanácsi rendelet (1. cikk), |
| --- | --- |

—

az 1992. július 23-i 2411/92/EGK tanácsi rendelet (1. cikk),

| — | a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk). |
| --- | --- |

—

a 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (1–13. és 15–45. cikk).

1617/93/EGK

A Bizottság 1993. június 25-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a menetrendek közös tervezésére és összehangolására, a közös üzemeltetésre, a menetrend szerinti légi járatok személyszállítási és árufuvarozási díjtételeiről szóló konzultációkra és a repülőtéri résidőkiosztásra vonatkozó megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (1–7. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | az 1996. július 24-i 1523/96/EK bizottsági rendelet (1. és 2. cikk), |
| --- | --- |

—

az 1996. július 24-i 1523/96/EK bizottsági rendelet (1. és 2. cikk),

| — | az 1999. május 26-i 1083/1999/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

az 1999. május 26-i 1083/1999/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2001. június 29-i 1324/2001/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2001. június 29-i 1324/2001/EK rendelet.

4261/88/EGK

A Bizottság 1988. december 16-i rendelete a 3975/87/EGK tanácsi rendeletben előírt panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról.

(1–14. cikk)

80/723/EGK

A Bizottság 1980. június 25-i irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról (1–9. cikk), legutóbb az alábbival módosítva:

| — | az 1985. július 24-i 85/413/EGK bizottsági irányelv (1–3. cikk). |
| --- | --- |

—

az 1985. július 24-i 85/413/EGK bizottsági irányelv (1–3. cikk).

1/2003/EK

A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (az 1–13. és 15–45. cikkek)

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

773/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról.

139/2004/EK

A Tanács 2004. január 20-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete).

(1–18. cikk, 19. cikk (1)–(2) bekezdés, 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdésére a következő előírások alkalmazandók az Európai Közösség és Svájc között:

| (1) | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az 1. cikk értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három tagállamnak és a Svájci Államszövetségnek a nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia. |
| --- | --- |

(1)

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az 1. cikk értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három tagállamnak és a Svájci Államszövetségnek a nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Közösségek Bizottsága haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Közösségek Bizottsága haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| (3) | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| (1) | Az Európai Közösségek Bizottsága a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja a svájci versenyhatóságoknak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek Bizottsága a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja a svájci versenyhatóságoknak a vonatkozó dokumentumokat.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy a svájci versenyhatóságok átvették a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy a svájci versenyhatóságok átvették a vonatkozó dokumentumokat.

802/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról.

(1–24. cikk)

3.   Repülésbiztonság

3922/91/EGK

A Tanács 1991. december 16-i rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdése, 5–11. és 13. cikk), legutóbb az alábbiakkal módosítva:

| — | a 2006. december 12-i 1899/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. december 12-i 1899/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,

| — | a 2006. december 20-i 1900/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. december 20-i 1900/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,

| — | a 2007. december 11-i 8/2008/EK bizottsági rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2007. december 11-i 8/2008/EK bizottsági rendelet.

94/56/EK

A Tanács 1994. november 21-i irányelve a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről.

(1–13. cikk)

2004/36/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i irányelve a harmadik országok közösségi repülőtereket használó légi járműveinek biztonságáról (1–9. és 11–14. cikk), legutóbb az alábbival módosítva:

768/2006/EK

A Bizottság 2006. május 19-i rendelete a 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi repülőtereket használó légi járművek biztonságára vonatkozó információk összegyűjtése és cseréje, valamint az információs rendszer kezelése tekintetében történő végrehajtásáról.

2003/42/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 13-i irányelve a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről.

(1–12. cikk)

1592/2002/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 15-i rendelete a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (a továbbiakban: a rendelet), az alábbiakkal módosítva:

| — | a 2003. július 22-i 1643/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2003. július 22-i 1643/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,

| — | a 2003. szeptember 24-i 1701/2003/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2003. szeptember 24-i 1701/2003/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2007. március 28-i 334/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2007. március 28-i 334/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2007. február 2-i 103/2007/EK bizottsági rendelet az 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (4) bekezdésében említett átmeneti időszak meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

—

a 2007. február 2-i 103/2007/EK bizottsági rendelet az 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (4) bekezdésében említett átmeneti időszak meghosszabbításáról.

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyek alapján a rendelet 10. cikkének (2), (4) és (6) bekezdése, 16. cikkének (4) bekezdése, 29. cikke (3) bekezdésének i) pontja, 31. cikkének (3) bekezdése, 32. cikkének (5) bekezdése és 53. cikkének (4) bekezdése szerinti határozatokat meghozhatja.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás mellékletének első francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a rendelet 54. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozat ott említett rendelkezéseiben előforduló, a „tagállamokra” tett utalások.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| a) | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  i. | az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

a)

A 9. cikk a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| iii. | a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni;

| iv. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra.
  Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.” |
| --- | --- |

iv.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra.

Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”

| b) | A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen élvező svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.” |
| --- | --- |

b)

A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen élvező svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”

| c) | A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.” |
| --- | --- |

c)

A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”

| d) | A 28. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.” |
| --- | --- |

d)

A 28. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”

| e) | A 48. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:
  S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C
  ahol







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma, |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma, |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez, |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez”. |

e)

A 48. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C

ahol

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része,

a

=

a társult államok száma,

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma,

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez,

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez”.

| f) | A 50. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.” |
| --- | --- |

f)

A 50. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”

| g) | A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül: | A/c - [HB IDJ] – CL600-2B19 típus |
| --- | --- | --- |

g)

A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (1) 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

A/c - [HB IDJ] – CL600-2B19 típus

| | A/c - [HB-IGM] – Gulfstream G-V-SP típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-IGM] – Gulfstream G-V-SP típus

| | A/c - [HB-IIS, HB-IIY, HB-IMJ, HB-IVL, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-IIS, HB-IIY, HB-IMJ, HB-IVL, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus

| | A/c - [HB-IBX, HB-IKR, HB-IMY, HB-ITF, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-IBX, HB-IKR, HB-IMY, HB-ITF, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus

| | A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF, HB-ZDO] – MD 900 típus |
| --- | --- |

A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF, HB-ZDO] – MD 900 típus

736/2006/EK

A Bizottság 2006. május 16-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos munkamódszereiről.

1702/2003/EK

A Bizottság 2003. szeptember 24-i rendelete légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a 2005. március 7-i 381/2005/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2005. március 7-i 381/2005/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2007. március 28-i 335/2007/EK bizottság rendeletet, |
| --- | --- |

—

a 2007. március 28-i 335/2007/EK bizottság rendeletet,

| — | a 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottság rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottság rendelet.

A megállapodás alkalmazásában rendelkezéseit a következő kiigazítással kell értelmezni:

A 2. cikk a következőképpen módosul:

A (3), (4), (6), (8), (10), (11), (13) és (14) bekezdésben a „2003. szeptember 28-át megelőzően” szövegrész helyébe „az 1592/2002/EK rendeletet a rendelet mellékletébe felvevő Közösség/Svájc légiközlekedési vegyes bizottsági határozat hatálybalépését megelőzően” szövegrész lép.

2042/2003/EK

A Bizottság 2003. november 20-i rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról, legutóbb az alábbival módosítva:

| — | a 2006. május 8-i 707/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. május 8-i 707/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottság rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2007. március 30-i 375/2007/EK bizottság rendelet.

104/2004/EK

A Bizottság 2004. január 22-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról.

593/2007/EK

A Bizottság 2007. május 31-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról.

2111/2005/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről.

A Bizottság 2006. március 22-i 474/2006/EK rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról.

473/2006/EK

A Bizottság 2006. március 22-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a 2008. július 24-i 715/2008/EK bizottsági rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2008. július 24-i 715/2008/EK bizottsági rendelet.

Ez a rendelet Svájcban addig alkalmazandó, amíg az Európai Unióban hatályban van.

4.   Légiközlekedés-védelem

2320/2002/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i rendelete a polgári légi közlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról (1–8. és 10–13. cikk), az alábbival módosítva:

| — | a 2004. április 29-i 849/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2004. április 29-i 849/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

622/2003/EK

A Bizottság 2003. április 4-i rendelete az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról, az alábbiakkal módosítva:

| — | a 2004. január 15-i 68/2004/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2004. január 15-i 68/2004/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2005. május 24-i 781/2005/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2005. május 24-i 781/2005/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2005. június 6-i 857/2005/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2005. június 6-i 857/2005/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. január 13-i 65/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. január 13-i 65/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. február 10-i 240/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. február 10-i 240/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. június 2-i 831/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. június 2-i 831/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. szeptember 29.-i 1448/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. szeptember 29.-i 1448/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. október 4.-i 1546/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. október 4.-i 1546/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2006. december 15.-i 1862/2006/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2006. december 15.-i 1862/2006/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2007. április 20-i 437/2007/EK bizottsági rendelet, |
| --- | --- |

—

a 2007. április 20-i 437/2007/EK bizottsági rendelet,

| — | a 2008. április 22-i 358/2008/EK bizottsági rendelet. |
| --- | --- |

—

a 2008. április 22-i 358/2008/EK bizottsági rendelet.

1217/2003/EK

A Bizottság 2003. július 4-i rendelete a nemzeti polgári repülésbiztonság minőség-ellenőrzési programjaira vonatkozó közös előírások megállapításáról.

1486/2003/EK

A Bizottság 2003. augusztus 22-i rendelete a polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról.

(1–13. és 15–18. cikk)

1138/2004/EK

A Bizottság 2004. június 21-i rendelete a repülőtereken található szigorított biztonsági területek kritikus részeinek közös meghatározásáról.

5.   Légiforgalmi irányítás

549/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 10., a 11. és a 12. cikk felruházza.

A légi közlekedésről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás mellékletének első francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” történő utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

550/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”).

A Bizottságot Svájc vonatkozásában megilletik azon jogkörök, amelyekkel az alábbiak szerint módosított 16. cikk felruházza.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | A 7. cikk a következőképpen módosul:
  Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép. |
| --- | --- |

b)

A 7. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép.

| c) | A 8. cikk a következőképpen módosul:
  A (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

A 8. cikk a következőképpen módosul:

A (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| d) | A 10. cikk a következőképpen módosul:
  A (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

d)

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| e) | A 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- |

e)

A 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

551/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 2. cikk, a 3. cikk (5) bekezdése és a 10. cikk felruházza.

552/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

A megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:
  A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

a)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| b) | A 7. cikk a következőképpen módosul:
  A (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

b)

A 7. cikk a következőképpen módosul:

A (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

| c) | A III. melléklet a következőképpen módosul:
  A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

A III. melléklet a következőképpen módosul:

A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

2096/2005/EK

A Bizottság 2005. december 20-i rendelete a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azon jogkörök, amelyekkel a 9. cikk felruházza.

2150/2005/EK

A Bizottság 2005. december 23-i rendelete a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról.

1033/2006/EK

A Bizottság 2006. július 4-i rendelete az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről.

1032/2006/EK

A Bizottság 2006. július 6-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról.

2006/23/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. április 5-i irányelve a közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről.

730/2006/EK

A Bizottság 2006. május 11-i rendelete a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról.

219/2007/EK

A Tanács 2007. február 27-i rendelete az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról.

633/2007/EK

A Bizottság 2007. június 7-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról.

6.   Környezet és zajvédelem

2002/30/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 26-i irányelve a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (1–12. és 14–18. cikk).

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók.)

80/51/EGK

A Tanács 1979. december 20-i irányelve a szubszonikus légi járművek zajkibocsátásának korlátozásáról (1–9. cikk), az alábbival módosítva:

| — | a 83/206/EGK irányelv. |
| --- | --- |

—

a 83/206/EGK irányelv.

89/629/EGK

A Tanács 1989. december 4-i irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról.

(1–8. cikk)

92/14/EGK

A Tanács 1992. március 2-i irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. melléklete 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról.

(1–11. cikk)

7.   Fogyasztóvédelem

90/314/EGK

A Tanács 1990. június 13-i irányelve a szervezett utazási formákról.

(1–10. cikk)

93/13/EGK

A Tanács 1993. április 5-i irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről.

(1–11. cikk)

2299/89/EGK

A Tanács 1989. július 24-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról (1–22. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a 3089/93/EGK tanácsi rendelet, |
| --- | --- |

—

a 3089/93/EGK tanácsi rendelet,

| — | az 1999. február 8-i 323/1999/EK tanácsi rendelet |
| --- | --- |

—

az 1999. február 8-i 323/1999/EK tanácsi rendelet

261/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i rendelete a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

(1–18. cikk)

8.   Egyéb

2003/96/EK

A Tanács 2003. október 27-i irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről.

(14. cikk (1) bekezdés b) pont és (2) bekezdés)

9.   Mellékletek:

| A. melléklet: | Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- |

A. melléklet:

Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről

| B. melléklet: | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

B. melléklet:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

---

(1)  HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak.

I.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.

A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételekkel történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5. cikk

Az Európai Szén- és Acélközösség bármilyen valutát tarthat, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.

II.   FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6. cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

7. cikk

(1)   A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formátumú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

(2)   Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.

III.   FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és deviza-ellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők; |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

10. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12. cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a Szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket, |
| --- | --- |

a)

a Szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket,

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

| c) | a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik; |
| --- | --- |

c)

a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják; |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI.   FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20. cikk

A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21. cikk

A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank ezenkívül tőkeemelés esetén mentességet élvez a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Ennek megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank ezenkívül tőkeemelés esetén mentességet élvez a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Ennek megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.

Az A. MELLÉKLET függeléke

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV SVÁJCBAN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

1.   Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések eltérő rendelkezései hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.   Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.   Az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti joga alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (1) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól a Közösség által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazásában tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint a Közösség tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2), illetve a közösségi jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

---

(1)  A Tanács 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelete az Európai Közösségeknek a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.).

(2)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI REPÜLÉSBIZTONSÁGI ÜGYNÖKSÉG TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen tájékoztatás

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt vagy dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (2) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek vagy alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

(2)   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges információkhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

(3)   Az Európai Közösség Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

(4)   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

(5)   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesítik a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1)   E megállapodás alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott előírások és feltételek mellett a Bizottság (OLAF) számára engedélyezett a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzése Svájc területén.

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

(3)   Ha az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket a svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

(4)   Amennyiben a program részvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a közösségi felügyelőknek, amely szükséges a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez.

(5)   A Bizottság a lehető korábban tájékoztatja a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt minden olyan tényről vagy gyanúról, amely helyszíni ellenőrzésének lefolytatása során észlelt szabálytalansággal kapcsolatban a tudomására jutott. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzés eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

(1)   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

(2)   Az illetékes svájci hatóság késedelem nélkül értesíti az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazása szerint létrejött szerződés vagy megállapodás létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomására jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ, formájától függetlenül, a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci jog és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség és a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtási eljárás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtás a svájci eljárási szabályokkal összhangban történik. A végrehajtási okirat jogszerűségének vizsgálata az Európai Közösségek Bírósága hatáskörébe tartozik.

Az Európai Közösségek Bíróságának bírósági kikötés alapján hozott ítélete azonos feltételek mellett végrehajtható.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

(3)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(4)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/56

---

A TANÁCS 2009/116/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2009. február 10.)

a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) szélsőségeseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/133/KKBP közös álláspont meghosszabbításáról és módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. február 10-én elfogadta a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) szélsőségeseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/133/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. február 10-én elfogadta a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) szélsőségeseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/133/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A 2004/133/KKBP közös álláspontot a 2008/104/KKBP közös álláspont (2)2009. február 10-ig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/133/KKBP közös álláspontot a 2008/104/KKBP közös álláspont (2)2009. február 10-ig meghosszabbította.

| (3) | A 2004/133/KKBP közös álláspont felülvizsgálatát követően helyénvaló alkalmazásának további öt hónappal történő meghosszabbítása, valamint egyes személyek törlése a mellékletben található jegyzékből, |
| --- | --- |

(3)

A 2004/133/KKBP közös álláspont felülvizsgálatát követően helyénvaló alkalmazásának további öt hónappal történő meghosszabbítása, valamint egyes személyek törlése a mellékletben található jegyzékből,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A 2004/133/KKBP közös álláspontot 2009. július 10-ig meghosszabbítják.

2. cikk

A 2004/133/KKBP közös álláspont melléklete helyébe e közös álláspont mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ezt a közös álláspontot 2009. február 10-től kell alkalmazni.

4. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. KALOUSEK

---

(1)  HL L 39., 2004.2.11., 19. o.

1

(2)  HL L 36., 2008.2.9., 16. o.

2

---

MELLÉKLET

„Az 1. cikkben említett személyek jegyzéke

| Név: | ADILI, Gafur |
| --- | --- |
| Álnév: | Valdet Vardari |
| Születési idő: | 1959.1.5. |
| Születési/származási hely: | Harandjell (Kičevo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | AHMET, Hebib |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1981.11.9. |
| Születési/származási hely: | Brodec, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | HALILI, Zaim |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1979.9.18. |
| Születési/származási hely: | Vaksinice, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | HYSENI, Xhemail |
| Álnév: | Xhimi Shea |
| Születési idő: | 1958.8.15. |
| Születési/származási hely: | Lojane (Lipkovo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | JAKUPI, Avdil |
| Álnév: | Cakalla |
| Születési idő: | 1974.4.20. |
| Születési/származási hely: | Tanuševci, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | KRASNIQI, Agim |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1979.9.15. |
| Születési/származási hely: | Kondovo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | LIMANI, Fatmir |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1973.1.14. |
| Születési/származási hely: | Kičevo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | MISIMI, Naser |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1959.1.8. |
| Születési/származási hely: | Mala Rečica (Tetovo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | REXHEPI, Daut |
| Álnév: | Leka |
| Születési idő: | 1966.1.6. |
| Születési/származási hely: | Poroj, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| Név: | RUSHITI, Sait |
| Álnév: | |
| Születési idő: | 1966.7.7. |
| Születési/származási hely: | Tetovo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság” |

Név:

ADILI, Gafur

Álnév:

Valdet Vardari

Születési idő:

1959.1.5.

Születési/származási hely:

Harandjell (Kičevo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

AHMET, Hebib

Álnév:

Születési idő:

1981.11.9.

Születési/származási hely:

Brodec, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

HALILI, Zaim

Álnév:

Születési idő:

1979.9.18.

Születési/származási hely:

Vaksinice, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

HYSENI, Xhemail

Álnév:

Xhimi Shea

Születési idő:

1958.8.15.

Születési/származási hely:

Lojane (Lipkovo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

JAKUPI, Avdil

Álnév:

Cakalla

Születési idő:

1974.4.20.

Születési/származási hely:

Tanuševci, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

KRASNIQI, Agim

Álnév:

Születési idő:

1979.9.15.

Születési/származási hely:

Kondovo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

LIMANI, Fatmir

Álnév:

Születési idő:

1973.1.14.

Születési/származási hely:

Kičevo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

MISIMI, Naser

Álnév:

Születési idő:

1959.1.8.

Születési/származási hely:

Mala Rečica (Tetovo), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

REXHEPI, Daut

Álnév:

Leka

Születési idő:

1966.1.6.

Születési/származási hely:

Poroj, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Név:

RUSHITI, Sait

Álnév:

Születési idő:

1966.7.7.

Születési/származási hely:

Tetovo, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság”

---

Helyesbítések

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/58

---

Helyesbítés a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 3., 2008. január 5.
  )

A 8. és a 9. oldalon, „A 19. cikkben említett megfelelési táblázatok” című mellékletben: a megfelelési táblázatok helyébe a következő táblázatok lépnek:

„MELLÉKLET

A 19. CIKKBEN EMLÍTETT MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK

1.   A 2702/1999/EK rendelet

| 2702/1999/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk, utolsó albekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, első albekezdés |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk | 6. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, valamint 7. cikk (2) bekezdés | 7. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk, (4) és (6) bekezdés | 8. cikk |
| 7. cikk, (5) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés |
| — | 9. cikk |
| 7a. cikk | 10. cikk |
| 8. cikk, (1) és (2) bekezdés | 11. cikk, (1) és (3) bekezdés |
| 8. cikk, (3) és (4) bekezdés | 12. cikk |
| 9. cikk, (1)–(4) bekezdés | 13. cikk, (1)–(4) bekezdés |
| — | 13. cikk, (5) bekezdés |
| 9. cikk, (5) bekezdés | 13. cikk, (6) bekezdés |
| 10. cikk | 14. cikk |
| 11. cikk | 15. cikk |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 12a. cikk | 17. cikk |
| 13. cikk | 18. cikk |
| 14. cikk | 19. cikk |
| 15. cikk | 20. cikk |

2702/1999/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk, (2) bekezdés

4. cikk

4. cikk, utolsó albekezdés

5. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, első albekezdés

5. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (2) bekezdés

6. cikk

6. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, valamint 7. cikk (2) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (4) és (6) bekezdés

8. cikk

7. cikk, (5) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

—

9. cikk

7a. cikk

10. cikk

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

11. cikk, (1) és (3) bekezdés

8. cikk, (3) és (4) bekezdés

12. cikk

9. cikk, (1)–(4) bekezdés

13. cikk, (1)–(4) bekezdés

—

13. cikk, (5) bekezdés

9. cikk, (5) bekezdés

13. cikk, (6) bekezdés

10. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk

12. cikk

16. cikk

12a. cikk

17. cikk

13. cikk

18. cikk

14. cikk

19. cikk

15. cikk

20. cikk

2.   A 2826/2000/EK rendelet

| 2826/2000/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk, első albekezdés |
| 5. cikk | 5. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (1) bekezdés, (1) albekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, valamint 6. cikk (2) bekezdés | 7. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (4) és (6) bekezdés | 8. cikk |
| 6. cikk, (5) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk | 9. cikk |
| 7a. cikk | 10. cikk |
| 8. cikk | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk | 13. cikk |
| 10. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 10. cikk, (2) és (3) bekezdés | 12. cikk |
| 11. cikk | 14. cikk |
| 12. cikk | 15. cikk |
| 13. cikk | 16. cikk |
| 13a. cikk | 17. cikk |
| 14. cikk | 18. cikk |
| 15. cikk | 19. cikk |
| 16. cikk | — |
| 17. cikk | 20. cikk” |

2826/2000/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk, (1) bekezdés

4. cikk

4. cikk, első albekezdés

5. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés, (1) albekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, valamint 6. cikk (2) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (4) és (6) bekezdés

8. cikk

6. cikk, (5) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

7. cikk

9. cikk

7a. cikk

10. cikk

8. cikk

11. cikk, (1) bekezdés

9. cikk

13. cikk

10. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (2) és (3) bekezdés

12. cikk

11. cikk

14. cikk

12. cikk

15. cikk

13. cikk

16. cikk

13a. cikk

17. cikk

14. cikk

18. cikk

15. cikk

19. cikk

16. cikk

—

17. cikk

20. cikk”

---

11.2.2009

| 11.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---