# Euroopa Liidu L 332/10.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide10. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide10. detsember 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/914/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. juuni 2008, millega kinnitatakse Madalmaade kavandatud meetmed mere ökosüsteemide kaitseks Voordelta piirkonnas
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2415 all) | 1 |
| | | 2008/915/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. oktoober 2008, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6016 all)


   (
  1
  ) | 20 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2008/914/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. juuni 2008, millega kinnitatakse Madalmaade kavandatud meetmed mere ökosüsteemide kaitseks Voordelta piirkonnas
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2415 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2415 all)

1

2008/915/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. oktoober 2008, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6016 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6016 all)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 10.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

KOMISJONI OTSUS,

11. juuni 2008,

millega kinnitatakse Madalmaade kavandatud meetmed mere ökosüsteemide kaitseks Voordelta piirkonnas

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2415 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2008/914/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3 ja artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (2) artikli 3 lõikega 2 nõutakse liikmesriikidelt panustamist selliste erikaitsealade võrgustiku Natura 2000 loomisse, kus esinevad nimetatud direktiivi lisades loetletud looduslikud elupaigatüübid ja liikide elupaigad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (2) artikli 3 lõikega 2 nõutakse liikmesriikidelt panustamist selliste erikaitsealade võrgustiku Natura 2000 loomisse, kus esinevad nimetatud direktiivi lisades loetletud looduslikud elupaigatüübid ja liikide elupaigad.

| (2) | Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikega 1 nõutakse liikmesriikidelt erikaitsealade suhtes vajalike kaitsemeetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikega 1 nõutakse liikmesriikidelt erikaitsealade suhtes vajalike kaitsemeetmete kehtestamist.

| (3) | 28. veebruaril 2008 määrasid Madalmaad erikaitsealaks direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses Voordelta ala ning teatasid komisjonile oma kavatsusest võtta meetmeid püügitegevuse piiramiseks kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

28. veebruaril 2008 määrasid Madalmaad erikaitsealaks direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses Voordelta ala ning teatasid komisjonile oma kavatsusest võtta meetmeid püügitegevuse piiramiseks kõnealuses piirkonnas.

| (4) | Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikega 4 nõutakse liikmesriikidelt juhul, kui viiakse ellu Natura 2000 alale olulise negatiivse mõjuga kava või projekt, kõikide asendusmeetmete võtmist, mis on vajalikud Natura 2000 võrgustiku üldise sidususe kaitseks. Sellega seoses peavad Madalmaad võtma pärast Voordelta piirkonnas Maasvlakte 2 sadamarajatiste ehitamist asjakohased asendusmeetmed. Kõnealuse projekti kohta andis komisjon heakskiitva arvamuse (komisjoni 24. aprilli 2003. aasta arvamus K(2003)1308). |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikega 4 nõutakse liikmesriikidelt juhul, kui viiakse ellu Natura 2000 alale olulise negatiivse mõjuga kava või projekt, kõikide asendusmeetmete võtmist, mis on vajalikud Natura 2000 võrgustiku üldise sidususe kaitseks. Sellega seoses peavad Madalmaad võtma pärast Voordelta piirkonnas Maasvlakte 2 sadamarajatiste ehitamist asjakohased asendusmeetmed. Kõnealuse projekti kohta andis komisjon heakskiitva arvamuse (komisjoni 24. aprilli 2003. aasta arvamus K(2003)1308).

| (5) | Vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist käsitlevate meetmete suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(5)

Vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist käsitlevate meetmete suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikkel 9 võimaldab liikmesriikidel võtta kalapüügi poolt mere ökosüsteemidele avaldatava mõju minimeerimiseks mittediskrimineerivaid meetmeid kuni 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, kui ühendus ei ole konkreetse ala suhtes kaitse- ega majandamismeetmeid vastu võtnud. Liikmesriikide meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ühenduse õigus. Kui meetmed mõjutavad teiste liikmesriikide kalalaevade tegevust, tuleb nendest teatada komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning seejärel peab komisjon need kinnitama. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikkel 9 võimaldab liikmesriikidel võtta kalapüügi poolt mere ökosüsteemidele avaldatava mõju minimeerimiseks mittediskrimineerivaid meetmeid kuni 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, kui ühendus ei ole konkreetse ala suhtes kaitse- ega majandamismeetmeid vastu võtnud. Liikmesriikide meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ega või olla leebemad kui kehtiv ühenduse õigus. Kui meetmed mõjutavad teiste liikmesriikide kalalaevade tegevust, tuleb nendest teatada komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning seejärel peab komisjon need kinnitama.

| (7) | 2008. aasta 13. mail teatasid Madalmaad kavandatud meetmetest komisjonile, Belgiale, Taanile, Saksamaale ja Prantsusmaale, kes on meetmetega seotud liikmesriigid, ning Põhjamere piirkondlikule nõuandekomisjonile. |
| --- | --- |

(7)

2008. aasta 13. mail teatasid Madalmaad kavandatud meetmetest komisjonile, Belgiale, Taanile, Saksamaale ja Prantsusmaale, kes on meetmetega seotud liikmesriigid, ning Põhjamere piirkondlikule nõuandekomisjonile.

| (8) | Madalmaade kavandatud kalandusmeetmed on sellise merepõhja kaitseala loomine, kuhu juurdepääs on piiratud ketipöörlejatega üle 260 hj (191 kW) mootorivõimsusega piimtraalidele, ning merepõhja kaitsealal sellise viie puhkeala loomine, kus keelatakse suurem osa püügitegevustest. |
| --- | --- |

(8)

Madalmaade kavandatud kalandusmeetmed on sellise merepõhja kaitseala loomine, kuhu juurdepääs on piiratud ketipöörlejatega üle 260 hj (191 kW) mootorivõimsusega piimtraalidele, ning merepõhja kaitsealal sellise viie puhkeala loomine, kus keelatakse suurem osa püügitegevustest.

| (9) | Belgia ja Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon on esitanud komisjonile kirjalikud märkused Madalmaade teatise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Belgia ja Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon on esitanud komisjonile kirjalikud märkused Madalmaade teatise kohta.

| (10) | Madalmaade kavandatud meetmed ei ole diskrimineerivad, sest nad kehtivad võrdselt kõigi kõnealuses piirkonnas tegutsevate laevade kohta. Meetmed on ette nähtud kalapüügi poolt mere ökosüsteemidele avaldatava mõju minimeerimiseks ning neid kohaldatakse kuni 12 meremiili kaugusel lähtejoonest. Ühendus ei ole konkreetse ala suhtes vastu võtnud ühtegi kaitse- ega majandamismeedet. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaade kavandatud meetmed ei ole diskrimineerivad, sest nad kehtivad võrdselt kõigi kõnealuses piirkonnas tegutsevate laevade kohta. Meetmed on ette nähtud kalapüügi poolt mere ökosüsteemidele avaldatava mõju minimeerimiseks ning neid kohaldatakse kuni 12 meremiili kaugusel lähtejoonest. Ühendus ei ole konkreetse ala suhtes vastu võtnud ühtegi kaitse- ega majandamismeedet.

| (11) | Kõnealused meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, eelkõige ettevaatusprintsiibiga vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks ette nähtud meetmete võtmisel, ega ole leebemad kui kehtiv ühenduse õigus, |
| --- | --- |

(11)

Kõnealused meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, eelkõige ettevaatusprintsiibiga vee-elusressursside kaitseks ja säilitamiseks ette nähtud meetmete võtmisel, ega ole leebemad kui kehtiv ühenduse õigus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kinnitatakse mere ökosüsteemide kaitseks Voordelta piirkonnas Madalmaade kavandatud meetmed, mis on sätestatud I–III lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 11. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

2

---

I LISA

Määrus, millega piiratakse juurdepääsu Hinderplaatile, Bollen van de Oosterile, Bollenvan het Nieuwe Zandile

13. mai 2008

Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi minister

Voordelta Natura 2000 loodusaladele juurdepääsu piiramine vastavalt 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklile 20.

SISSEJUHATUS

1998. aasta looduskaitseseaduse (1) artikli 20 lõikega 1 nähakse ette, et maakonna ametiasutused võivad piirata juurdepääsu artikli 10 lõike 1 kohastele looduskaitsealadele, artikli 10a lõike 1 kohaselt määratud aladele; muudele aladele, mida artikli 12 kohaselt on kavas määrata selliseks alaks, või nende alade osadele niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse ala ökoloogilise väärtuse kaitseks.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikega 2 nähakse ette, et lõikes 1 sätestatud pädevus on põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministril, kes kooskõlastab oma tegevuse teise ministriga, juhul kui lõikes 1 määratletud ala või osa sellest majandab teine minister või teised ministrid või see ala kuulub tema/nende jurisdiktsiooni alla.

Alljärgneva määruse jõustamine on kooskõlastatud transpordi, riiklike ehitustööde ja veemajanduse ministriga. Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi kehtiva võimuvolituse alusel piirkondlike asjadega tegelemiseks (2) volitatakse kõnealust otsust põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri nimel vastu võtma nimetatud ministeeriumi lõunapiirkonna juhataja.

Tuleb piirata juurdepääsu mitmele piirkonnale Voordelta Natura 2000 alal (edaspidi „Voordelta”), et kaitsta kõnealuse ala praegust ja tulevast ökoloogilist väärtust. Juurdepääsupiirangute kehtestamise aluseks on Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrus (19. veebruar 2008, viitenr DRZO/2008-113), mis käsitleb Voordelta Natura 2000 eesmärkide täitmist ning asendusmeetmete võtmise kohustusi, mis on hõlmatud Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga (17. aprill 2008, viitenr DRZW/2008-1670). Seda on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesolevale määrusele lisatud seletuskirjas.

Käesoleva määrusega piiratakse juurdepääsu allpool nimetatud aladele. Konkreetsete juurdepääsupiirangu suhtes kehtestatud erandite puhul ei eirata mingil määral 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklis 19d sätestatud litsentsimisnõudeid, v.a kui kohaldatakse 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 19d lõikes 2 sätestatud erandeid (kaitsekorralduskava kohased projektid või tegevus).

MÄÄRUS

1. jagu

Piiratakse juurdepääsu Hinderplaatile, mille paiknemine Voordeltas on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.

Juurdepääsu Hinderplaatile piiratakse kõigi tegevuste puhul kogu aasta jooksul, v.a järgmised tegevused.

Organiseeritud süstasõidud

Alates 1. septembrist kuni 1. maini on lubatud kuni 10 organiseeritud süstasõitu (kajakisõitu), ühel päeval võib toimuda maksimaalselt kaks sõitu. Lisaks kehtestatakse järgmised lisanõuded.

| — | Juurdepääs on lubatud ainult rühmale (mis koosneb kuni 16 inimesest), mida juhib tunnustatud giid või NKB (Hollandi süstasõidu ühing) või TKBNi (Hollandi süstaga matkajate ühing) liikmeks olev juhendaja. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs on lubatud ainult rühmale (mis koosneb kuni 16 inimesest), mida juhib tunnustatud giid või NKB (Hollandi süstasõidu ühing) või TKBNi (Hollandi süstaga matkajate ühing) liikmeks olev juhendaja.

| — | Tõusuvee alale minek on keelatud. Puhkavatest hüljestest tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele. |
| --- | --- |

—

Tõusuvee alale minek on keelatud. Puhkavatest hüljestest tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele.

| — | Ekskursioonid tuleb registreerida Handhaving Voordelta registreerimiskeskuses vähemalt 48 tundi ette (eespool nimetatud organisatsioonidele teada oleva telefoninumbri kaudu). |
| --- | --- |

—

Ekskursioonid tuleb registreerida Handhaving Voordelta registreerimiskeskuses vähemalt 48 tundi ette (eespool nimetatud organisatsioonidele teada oleva telefoninumbri kaudu).

Traalimine

Traalimine kuni 191 kW (260 hj) mootorivõimsusega laevaga on lubatud alates 1. septembrist kuni 1. maini, kui selleks on olemas kehtiv luba käesoleva määruse jõustumise ajal. See puudutab kahte ettevõtjat, nimelt laevu OD 2 ja SL 22. Traalide jätkuv kasutamine on lubatud järgmistel tingimustel:

| — | tõusuvee alast tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele; |
| --- | --- |

—

tõusuvee alast tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele;

| — | suurim lubatud kiirus on 7 sõlme (13 km/h); |
| --- | --- |

—

suurim lubatud kiirus on 7 sõlme (13 km/h);

| — | mõlemad laevad peavad nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega. |
| --- | --- |

—

mõlemad laevad peavad nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega.

Kalapüük heitevõrguga

Kalapüük heitevõrguga (nakkevõrkude ja takervõrkudega) on lubatud kogu aasta jooksul, kui selleks on olemas kehtiv luba käesoleva määruse jõustumise ajal. See puudutab ühte ettevõtjat, nimelt laeva Goeree 47. Heitevõrgu jätkuv kasutamine on lubatud järgmistel tingimustel.

| — | Tõusuvee alast tuleb hoida vähemalt 150 meetri kaugusele. Enne randali imetamisaega, selle jooksul ja pärast seda (1. maist kuni 1. septembrini) tuleb hoida tõusuvee alast vähemalt 250 meetri kaugusele. |
| --- | --- |

—

Tõusuvee alast tuleb hoida vähemalt 150 meetri kaugusele. Enne randali imetamisaega, selle jooksul ja pärast seda (1. maist kuni 1. septembrini) tuleb hoida tõusuvee alast vähemalt 250 meetri kaugusele.

| — | Suurim lubatud kiirus on 7 sõlme (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Suurim lubatud kiirus on 7 sõlme (13 km/h).

| — | Kalalaev peab nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega. |
| --- | --- |

—

Kalalaev peab nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega.

Helikopterilennud ja harrastuslennud väikelennukiga

Helikopterilennud üle kõnealuse ala on lubatud kõrgusel üle 1 000 jala (ligikaudu 300 meetrit).

Langevarjulennud ja lendamine deltaplaaniga üle kõnealuse ala on sõnaselgelt keelatud.

Kõikide muude harrastuslennunduse vormide (mootori jõul või ilma) suhtes on kõnealune ala looduskaitseala vastavalt asjaomasele lennunduse kategooriale kohaldatavale üldlennunduse tegevusjuhendile „Verantwoord Vliegen” (3) (vastutustundlik lendamine), milles sätestatakse, et nimetatud aladele sattumist tuleb võimaluse korral vältida. Kui lendamine üle nende alade on vältimatu, siis tuleb püsida kõrgusel vähemalt 1 000 jalga (ligikaudu 300 meetrit), v.a kui see on ohutuse seisukohast võimatu.

2. jagu

Piiratakse juurdepääsu Bollen van de Oosterile, mille paiknemine Voordeltas on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.

Bollen van de Oosteri puhul piiratakse juurdepääsu kogu aasta jooksul kaardil märgitud väiksemale suvisele puhkealale. Alates 1. novembrist kuni 1. aprillini on juurdepääs piiratud kaardil märgitud suuremale talvisele puhkealale.

Juurdepääsu Bollen van de Oosterile piiratakse kõigi tegevuste puhul, v.a järgmised tegevused.

Tulunduslik ja vaba aja meresõit merekoridori kaudu

Laevasõit läbi talvise puhkeala määratud koridori kaudu on lubatud suurima kiirusega 7 sõlme (13 km/h). Lainelauasõit ja purjetamine on koridoris siiski keelatud.

Süstasõit, purjelauasõit ja lainelauasõit

Süstasõit (kajakisõit), purjelauasõit ja lainelauasõit on lubatud lisatud kaardil (vt 5. jagu) näidatud puhkeala kirdeosas kogu aasta jooksul.

Puhkeala selles osas on lubatud ka siseneda tõusuvee alale üksnes eespool nimetatud spordialadega tegelemise eesmärgil.

Helikopterilennud ja harrastuslennud väikelennukiga

Helikopterilennud on lubatud üle kõnealuse ala kõrgusel üle 1 000 jala (ligikaudu 300 meetrit).

Langevarjulennud ja lendamine deltaplaaniga üle kõnealuse ala on sõnaselgelt keelatud.

Kõikide muude harrastuslennunduse vormide (mootori jõul või ilma) suhtes on kõnealune ala looduskaitseala vastavalt asjaomasele lennunduse kategooriale kohaldatavale üldlennunduse tegevusjuhendile „Verantwoord Vliegen” (vastutustundlik lendamine), milles sätestatakse, et nimetatud aladele sattumist tuleb võimaluse korral vältida. Kui lendamine üle nende alade on vältimatu, siis tuleb püsida kõrgusel vähemalt 1 000 jalga (ligikaudu 300 meetrit), v.a kui see on ohutuse seisukohast võimatu.

3. jagu

Piiratakse juurdepääsu Bollen van het Nieuwe Zandile, mille paiknemine Voordeltas on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.

Juurdepääs Bollen van het Nieuwe Zandile on piiratud üksnes 1. novembrist 1. maini.

Juurdepääsu Bollen van het Nieuwe Zandile piiratakse kõigi tegevuste puhul, v.a järgmised tegevused.

Helikopterilennud ja harrastuslennud väikelennukiga

Helikopterilennud üle kõnealuse ala on lubatud kõrgusel üle 1 000 jala (ligikaudu 300 meetrit).

Langevarjulennud ja lendamine deltaplaaniga üle kõnealuse ala on keelatud.

Kõikide muude harrastuslennunduse vormide (mootori jõul või ilma) suhtes on kõnealune ala looduskaitseala vastavalt asjaomasele lennunduse kategooriale kohaldatavale üldlennunduse tegevusjuhendile „Verantwoord Vliegen” (vastutustundlik lendamine), milles sätestatakse, et nimetatud aladele sattumist tuleb võimaluse korral vältida. Kui lendamine üle nende alade on vältimatu, siis tuleb püsida kõrgusel vähemalt 1 000 jalga (ligikaudu 300 meetrit), v.a kui see on ohutuse seisukohast võimatu.

4. jagu

1.–3. jaos kirjeldatud juurdepääsupiiranguid ei kohaldata järgmiste 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõike 4 kohaste tegevuste suhtes.

Vajalike ametkondlike ülesannete täitmine

Ametkonna poolt või selle nimel laeva, sõiduki või õhusõiduki abil või ilma selleta täidetavad ülesanded kogu aasta jooksul niivõrd, kuivõrd need on vajalikud kaitse, hoolduse, piiristamise, järelevalve, kontrolli või jälgimise ja sõjaväelise tegevuse eesmärgil.

Kaablite ja torujuhtmete hooldus

Kaablite ja torujuhtmete hooldustööd, mida teostatakse ajavahemikus 1. septembrist kuni 1. maini. Juurdepääsu muul ajal lubatakse ainult hädavajaduse korral pädeva asutuse äranägemisel.

5. jagu

1.   Alad, millele juurdepääsu on käesoleva määrusega piiratud, on näidatud lisatud kaardil „Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand” (määrus, millega piiratakse juurdepääsu Hinderplaatile, Bollen van de Oosterile ja Bollen van het Nieuwe Zandile) ning need on koordinaatidega täpselt kindlaks määratud.

2.   Looduses, sealhulgas vees, tehakse piiratud juurdepääsuga ala piirid kindlaks tähiste ja poide abil.

3.   Esimeses alajaos nimetatud kaartide ja muude lisadega saab kuue nädala jooksul pärast nende avaldamist lähemalt tutvuda põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi lõunapiirkonna juhatuse kantseleis, mis asub aadressil Keisersgracht 5, Eindhoven. Kantselei tööaeg on esmaspäevast reedeni kella 9st kuni 17ni.

6. jagu

Käesolev määrus kuulutatakse välja Staatscourantis. Käesolevale määrusele lisatud seletuskirja tuleb lugeda koos määrusega.

PÕLLUMAJANDUSE, LOODUSE JA TOIDUKVALITEEDI MINISTRI

nimel

lõunapiirkonna juhataja

Vastuväited

Huvirühmad saavad esitada kirjalikke vastuväiteid käesolevale määrusele üldise haldusseaduse kohaselt. Vastuväited tuleb esitada kuue nädala jooksul määruse avaldamisest Staatscourantis järgmisel aadressil:

Staatscourantis

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Vastuväited peavad olema allkirjastatud ja sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | vastuväite esitaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

vastuväite esitaja nimi ja aadress;

| b) | kuupäev; |
| --- | --- |

b)

kuupäev;

| c) | selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning |
| --- | --- |

c)

selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning

| d) | vastuväite põhjendused. |
| --- | --- |

d)

vastuväite põhjendused.

SELETUSKIRI

Natura 2000 alad

Voordelta on erilise ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kodupaik. Seetõttu määrati see ala Natura 2000 alaks ELi linnustiku ja elupaikade direktiivi alusel. Madalmaad on kohustatud looma teatud liikidele ja nende elupaikadele soodsa kaitsestaatuse ning säilitama selle. Eluslooduse kaitset reguleerib õiguslikult taimestiku ja loomastiku seadus ning kaitsealasid 1998. aasta looduskaitseseadus. 1998. aasta looduskaitseseaduses nõutakse, et kõikide Natura 2000 alade kohta tuleb koostada kaitsekorralduskava.

Erilise ökoloogilise väärtusega taimestikku ja loomastikku leidub kogu Voordelta piirkonnas; mitmekesisus on suurim siiski ala põhjapoolses osas. Seetõttu on kaitsemeetmete kohaldamine kõige tõhusam nendel põhjapoolsetel aladel.

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmete aruanne

Maasvlakte 2 projekti Voordelta Natura 2000 alal arendamise tulemusena kaob osaliselt ökoloogilise väärtusega taimestik ja loomastik, sest Natura 2000 ala väheneb 2 455 hektari võrra. Ruumilise planeerimise võtmeotsusega „Rotterdami peasadama arendus 2006” nähti ette, et see kadu korvatakse kaitseala loomisega mujal Voordelta piirkonnas, kus saaks kehtestada kasutuspiiranguid. Lisaks väideti ruumilise planeerimise võtmeotsuses, et kasutuspiirangud ja muud meetmed aitaksid suurendada kaitseala ökoloogilist väärtust. Võeti arvesse ökoloogilisi nõudeid ja võrreldi neid määraga, mil tuleks kehtestada piirangud inimtegevusele, eelkõige seoses ala praeguse inim- või muu kasutusega.

Maasvlakte 2 ehituseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsents hõlmab asendusmeetmete võtmise kohustust elupaigatüübi 1110 ja mitme linnuliigi puhul.

Meetmed

Lähemas tulevikus on oluline piirata juurdepääsu teatavatele Voordelta aladele, et oleks võimalik õigeaegselt korvata Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjusid ning jätkata Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrusega hõlmatud ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kaitset ja säilitamist.

Voordelta suhtes võetavad meetmed lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kuni kaitsekorralduskava jõustumiseni kohaldatakse täies ulatuses 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklit 19d. Käesoleva määruse ainus eesmärk on reguleerida juurdepääsu teatud aladele ja seda juurdepääsu piirata, selles ei ole sätestatud mingeid erandeid litsentsimisnõuetest, mis tulenevad kohaldatavatest õigusaktidest.

Keskkonnamõju hindamise dokument ja asjakohane hinnang (koostatud Voordelta kaitsekorralduskava ettevalmistamise käigus) on juurdepääsu piiramise määruste aluseks. Need lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kaitsekorralduskava ja juurdepääsu piiramise määruse eesmärk on kaitsta looduskaitseobjekte, korvata Maasvlakte 2 ehitamise tõttu tekkiv looduskaitseobjektide kadu ning võtta kõnealuse looduskaitseala puhul arvesse huvitegevuse, turismi ja kalanduse huve.

Kaitsemeetmeid, nt kõnealuseid juurdepääsupiiranguid, muudetakse vajaduse korral järelevalve- ja hindamistulemuste põhjal.

Juurdepääsupiiranguid selgitav märkus

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat on hahale oluline puhke- ja toitumisala. Nimetatud liigi kaitse eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses.

Kõnealuses piirkonnas asub randalite jaoks oluline tõusuvee ala sügavate laevakanalite läheduses. Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses on sätestatud randalite olukorra parandamise eesmärgid.

Kõik selle piirkonna tõusuvee alad moodustavad väga olulise tutt-tiirude ja jõgitiirude puhkeala. Ka nimetatud liikide kaitse eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses. Nende liikide puhul on Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga seatud asendusmeetmete võtmise kohustus.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster moodustab olulise lindude kaitseala ning mustvaerase (rannikualadel), tutt-tiiru ja jõgitiiru (tõusuvee alal) olulise puhke- ja toitumisala. Ka nende liikide kaitse eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses. Nimetatud liikide puhul on Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga seatud asendusmeetmete võtmise kohustus.

Kõnealune ala on väga tähtis ka randalite kaitse seisukohast, randalid elutsevad peamiselt tõusuvee ala lõunapoolses osas. Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses on seatud ka randalite olukorra parandamise eesmärgid.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand on üks tähtsamaid ja keskseimaid mustvaerase puhke- ja toitumisalasid. Ka selle liigi kaitse eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses. Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga on nimetatud liigi puhul seatud asendusmeetmete võtmise kohustus.

Natura 2000 eesmärgid

Randal

Randal

Eelmise sajandi alguses elutses deltaalal ligikaudu kümme tuhat randalit. Reostuse, küttimise ja deltas tööde tegemisel randalite elupaika tungimise tõttu oli randalite arv 50 aastat tagasi vähenenud vaid mõnekümneni. Viimastel aastatel on randalite arv deltaalal suurenenud enam kui sajani, 50 % nendest elutseb Voordelta piirkonnas.

Randalid kasutavad puhkamiseks tõusuvee alasid, mis asuvad Hinderplaatis, Bollen van de Oosteris (Aardappelenbult) ja Verklikkerplaatis. Kuid randalid ikkagi ei paljune Voordeltas hästi. Tõusuvee aladel ei ole randalite poegimiseks, poegade imetamiseks ja kasvatamiseks piisavalt rahulik ega vaikne. Tähtis on vaikus aasta ringi; kõige olulisem on ajavahemik 1. maist kuni 1. septembrini – enne poegade imetamise aega, selle jooksul ja pärast seda.

Voordeltas Hinderplaatis, Bollen van de Oosteris ja Verklikkerplaatis asuvatele randalite puhkealadele juurdepääsu piiravad meetmed on ette nähtud selleks, et vähemalt 200 randalit saaksid asustada kogu deltaala. Siin saaksid nad kasvatada oma poegi, see vastab Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses sätestatud eesmärkidele.

Hahk

Hahk

Põhimõtteliselt külastavad hahad Voordeltat talviti, kuid väiksemaid gruppe võib kohata ka kogu suve jooksul. Hahkasid võib alati leida Hinderplaati ja Bollen van de Oosteri madalike varjatud aladelt. Hahkade arv kõigub aastast aastasse sõltuvalt karploomade arvukuse varieerumisest piirkonnas. Haha arvukust Voordeltas mõjutavad vähenenud toiduvarud, mille põhjuseks on karpide kutseline püük ja inimese üha suureneva harrastustegevuse kahjulik mõju. Kuigi Maasvlakte 2 ehitus ja käitamine ei mõjuta oluliselt nimetatud liiki, on kõnealused meetmed tegelikult väga olulised, arvestades väga viletsat hahkade kaitse olukorda kogu riigis. Seetõttu piiratakse juurdepääsu Hinderplaatist vahetult idas asuvale alale, tagamaks populatsiooni püsimist Voordeltas.

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmed

Tutt-tiirud ja jõgitiirud

Tutt-tiirud ja jõgitiirud

Tutt-tiirud ja jõgitiirud paljunevad väljaspool Voordeltat Natura 2000 alade läheduses. Nende toit koosneb väikekalast, mida nad püüavad, sukeldudes allpool kirjeldatud liivamadalike lähedasel rannikualal (elupaigatüüp 1110). Pesitsuskolooniate lähedal asuvad toiduallikad kaovad Maasvlakte 2 ehitamise tõttu. Selle mõju avaldub kõige rohkem suvel, kui nende lindude lennuraadius on linnupoegade tõttu piiratud.

Praeguses olukorras on rahu ja vaikus lindude kasutataval Voordelta mudasel alal piiratud. Juurdepääsu piiravad meetmed on ette nähtud selleks, et luua suveperioodil Voordeltas Hinderplaati ja Bollen van de Oosteri tõusuvee aladel vaiksem keskkond. See võimaldab tutt-tiirudel ja jõgitiirudel kasutada seda ala paremini poegade puhkealana ning nad saavad toidu merelt lihtsamini kätte.

Mustvaeras

Mustvaeras

Mustvaeras on rändlind, kes külastab Voordeltat talvekuudel. Seda liiki võib põhimõtteliselt leida rannikualadelt Bollen van de Oosterist kagus ning Bollen van het Nieuwe Zandis ja selle ümbruses. Suvekuudel jääb Voordeltasse väiksem arv mustvaeraid, kes kasutavad seda sulgimisalana.

Mustvaerad toituvad karploomadest, keda nad leiavad madalatest rannikuvetest, mis osaliselt kaovad Maasvlakte 2 ehitamise tõttu. Bollen van de Oosteri (ja Bollen van het Nieuwe Zandi) rannikualadele juurdepääsu piiravad meetmed on ette nähtud selleks, et kindlustada piisavad toiduvarud ja ligipääs nendele hüvitisena Maasvlakte 2 ümbruses asuva mustvaeraste toitumisala võimaliku kadumise eest.

Loomastik on eriti tundlik vesiharrastuste ja laevaliikluse müra ja kahjuliku mõju suhtes. Talvekuudel rahu ja vaikuse tagamisega toitumis- ja puhkealadel, kus suur arv kõnealuseid linde toitub ja puhkab, loodetakse säilitada mustvaerase jaoks kogu Voordeltas soodsad elutingimused, mis on võrreldavad Maasvlakte 2 ehitamise eelsete tingimustega. Suvekuudel piisab lindudele ka lühemast puhkeajast.

KAARDID

Image

Image

Image

---

(1)  Avaldatud: Staatsblad 2005 (seaduste, määruste ja dekreetide bülletään), 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006 (valitsuse teataja), nr 91.

2

Staatscourant 2006

(3)  Tegevusjuhend „Verantwoord Vliegen” (vastutustundlik lendamine), Madalmaade Kuninglik Lennundusassotsiatsioon, 2004.

3

---

II LISA

Määrus merepõhja kaitsealale juurdepääsu piiramise kohta

13. mai 2008

Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi minister

Voordelta Natura 2000 loodusaladele juurdepääsu piiramine vastavalt 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklile 20.

SISSEJUHATUS

1998. aasta looduskaitseseaduse (1) artikli 20 lõikega 1 nähakse ette, et maakonna ametiasutused võivad piirata juurdepääsu artikli 10 lõike 1 kohastele looduskaitsealadele; artikli 10a lõike 1 kohaselt määratud aladele; muudele aladele, mida artikli 12 kohaselt on kavas määrata selliseks alaks, või nende alade osadele niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse ala ökoloogilise väärtuse kaitseks.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikega 2 nähakse ette, et lõikes 1 sätestatud pädevus on põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministril, kes kooskõlastab oma tegevuse teise ministriga, juhul kui lõikes 1 määratud ala või osa sellest majandab teine minister või teised ministrid või see ala kuulub tema/nende jurisdiktsiooni alla.

Alljärgneva määruse jõustamine on kooskõlastatud transpordi, riiklike ehitustööde ja veemajanduse ministriga. Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi kehtiva võimuvolituse alusel piirkondlike asjadega tegelemiseks (2) volitatakse kõnealust otsust põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri nimel vastu võtma nimetatud ministeeriumi lõunapiirkonna juhataja.

Tuleb piirata juurdepääsu mitmele piirkonnale Voordelta Natura 2000 alal (edaspidi „Voordelta”), et kaitsta kõnealuse ala praegust ja tulevast ökoloogilist väärtust. Juurdepääsupiirangute kehtestamise aluseks on Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrus (19. veebruar 2008, viitenr DRZO/2008-113), mis käsitleb Voordelta Natura 2000 eesmärkide täitmist ning asendusmeetmete võtmise kohustusi, mis on hõlmatud Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga (17. aprill 2008, viitenr DRZW/2008-1670). Seda on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesolevale määrusele lisatud seletuskirjas.

Käesoleva määrusega piiratakse juurdepääsu allpool nimetatud aladele. Konkreetsete juurdepääsupiirangu suhtes kehtestatud erandite puhul ei eirata mingil määral 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklis 19d sätestatud litsentsimisnõudeid, v.a kui kohaldatakse 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 19d lõikes 2 sätestatud erandeid (kaitsekorralduskava kohased projektid või tegevus).

MÄÄRUS

1. jagu

Juurdepääsu käesolevale määrusele lisatud kaardil näidatud Voordelta merepõhja kaitsealale piiratakse piimtraalidele mootorivõimsusega üle 191 kW (260 hj).

Juurdepääsupiirang kehtib kogu aasta jooksul.

2. jagu

| 1. | Ala, millele juurdepääsu on käesoleva määrusega piiratud, on näidatud lisatud kaardil „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (määrus Voordelta merepõhja kaitsealale juurdepääsu piiramise kohta) ning see on koordinaatidega täpselt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

1.

Ala, millele juurdepääsu on käesoleva määrusega piiratud, on näidatud lisatud kaardil „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (määrus Voordelta merepõhja kaitsealale juurdepääsu piiramise kohta) ning see on koordinaatidega täpselt kindlaks määratud.

| 2. | Esimeses alajaos nimetatud kaartide ja muude lisadega saab kuue nädala jooksul pärast nende avaldamist lähemalt tutvuda põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi lõunapiirkonna juhatuse kantseleis, mis asub aadressil Keisersgracht 5, Eindhoven. Kantselei tööaeg on esmaspäevast reedeni kella 9st kuni 17ni. |
| --- | --- |

2.

Esimeses alajaos nimetatud kaartide ja muude lisadega saab kuue nädala jooksul pärast nende avaldamist lähemalt tutvuda põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi lõunapiirkonna juhatuse kantseleis, mis asub aadressil Keisersgracht 5, Eindhoven. Kantselei tööaeg on esmaspäevast reedeni kella 9st kuni 17ni.

3. jagu

Käesolev määrus kuulutatakse välja Staatscourant'is. Käesolevale määrusele lisatud seletuskirja tuleb lugeda koos määrusega.

PÕLLUMAJANDUSE, LOODUSE JA TOIDUKVALITEEDI MINISTRI

nimel

lõunapiirkonna juhataja

Vastuväited

Huvirühmad saavad esitada kirjalikke vastuväiteid käesolevale määrusele üldise haldusseaduse kohaselt. Vastuväited tuleb esitada kuue nädala jooksul määruse avaldamisest Staatscourant'is järgmisel aadressil:

Staatscourant'is

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Vastuväited peavad olema allkirjastatud ja sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | vastuväite esitaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

vastuväite esitaja nimi ja aadress;

| b) | kuupäev; |
| --- | --- |

b)

kuupäev;

| c) | selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning |
| --- | --- |

c)

selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning

| d) | vastuväite põhjendused. |
| --- | --- |

d)

vastuväite põhjendused.

SELETUSKIRI

Natura 2000 alad

Voordelta on erilise ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kodupaik. Seetõttu määrati see ala Natura 2000 alaks ELi linnustiku ja elupaikade direktiivi alusel. Madalmaad on kohustatud looma teatud liikidele ja nende elupaikadele soodsa kaitsestaatuse ning säilitama selle. Eluslooduse kaitset reguleerib õiguslikult taimestiku ja loomastiku seadus ning kaitsealasid 1998. aasta looduskaitseseadus. 1998. aasta looduskaitseseaduses nõutakse, et kõikide Natura 2000 alade kohta tuleb koostada kaitsekorralduskava.

Erilise ökoloogilise väärtusega taimestikku ja loomastikku leidub kogu Voordelta piirkonnas; mitmekesisus on suurim siiski ala põhjapoolses osas. Seetõttu on kaitsemeetmete kohaldamine kõige tõhusam just põhjapoolsetel aladel.

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmete aruanne

Maasvlakte 2 projekti Voordelta Natura 2000 alal arendamise tulemusena kaob ökoloogilise väärtusega taimestik ja loomastik, sest Natura 2000 ala väheneb 2 455 hektari võrra. Ruumilise planeerimise võtmeotsusega „Rotterdami peasadama arendus 2006” nähti ette, et see kadu korvatakse kaitseala loomisega mujal Voordelta piirkonnas, kus saaks kehtestada kasutuspiiranguid.

Lisaks väideti ruumilise planeerimise võtmeotsuses, et kasutuspiirangud ja muud meetmed aitaksid suurendada kaitseala ökoloogilist väärtust. Võeti arvesse ökoloogilisi nõudeid ja võrreldi neid määraga, mil tuleks kehtestada piirangud inimtegevusele, eelkõige seoses ala praeguse inim- või muu kasutusega.

Maasvlakte 2 ehituseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsents hõlmab asendusmeetmete võtmise kohustust elupaigatüübi 1 110 ja mitme linnuliigi puhul.

Meetmed

Lähemal ajal on oluline piirata juurdepääsu teatavatele Voordelta aladele, et oleks võimalik õigeaegselt korvata Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjusid ning jätkata Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrusega hõlmatud ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kaitsmist ja säilitamist.

Voordelta suhtes võetavad meetmed lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kuni kaitsekorralduskava jõustumiseni kohaldatakse täies ulatuses 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklit 19d. Käesoleva määruse ainus eesmärk on reguleerida juurdepääsu teatud aladele ja seda juurdepääsu piirata, selles ei ole sätestatud mingeid erandeid litsentsimisnõuetest, mis tulenevad kohaldatavatest õigusaktidest.

Keskkonnamõju hindamise dokument ja asjakohane hinnang (koostatud Voordelta kaitsekorralduskava ettevalmistamise käigus) on juurdepääsu piiramise määruste aluseks. Need lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kaitsekorralduskava ja juurdepääsu piiramise määruse eesmärk on kaitsta looduskaitseobjekte, korvata Maasvlakte 2 ehitamise tõttu tekkiv looduskaitseobjektide kadu ning võtta kõnealuse looduskaitseala puhul arvesse huvitegevuse, turismi ja kalanduse huve.

Kaitsemeetmeid, nt kõnealuseid juurdepääsupiiranguid, muudetakse vajaduse korral järelevalve- ja hindamistulemuste põhjal.

Juurdepääsupiiranguid selgitavad märkused

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmed

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmed

Elupaigatüüp 1110 (madalates rannikuvetes asuvad püsiliivamadalikud)

Paljud maismaa loomaliigid ja kalaliigid elutsevad tõusudeltade liivamadalikel, kus vaheldub mage- ja merevesi. Sellised deltaalad kujutavad endast olulist lindude ja hüljeste toitumispaika, seetõttu on väga tähtis neid kaitsta. Kokku kaob Voordeltas Maasvlakte 2 projektiga seotud Rotterdami sadama laiendamise tõttu 2 455 hektarit kõnealust elupaigatüüpi. Selle maa-ala kadumise tõttu kaob osa mullafaunast (biomassist), mis muidu oleks toiduks kaladele ja lindudele.

Kuna liivamadalikke ei ole võimalik luua teistes madala rannikuveega kohtades, võetakse meetmeid muudes Voordelta piirkondades asuvate samalaadsete merepõhjaosade kvaliteedi parandamiseks, et need saaksid täita lindude ja kalade toitumispaiga otstarvet. Eesmärk on suurendada lindude ja kalade toiduallikaks oleva biomassi mahtu kaitsealal, et biomassi koguhulk Voordeltas püsiks tasemel, mis on võrreldav Maasvlakte 2 ehitamisele eelneva ajaga. Sellega korvatakse Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjusid.

Kaitseala üldpindala ulatub 24 550 hektarini, see on kaotsi minevast alast kümme korda suurem. Selle kümnekordse suurendamise aluseks on eksperdihinnangud ja olemasolevad uurimisandmed, mis näitasid, et piirkonna kasutuse piiramise tulemusena võib maapinna kvaliteet biomassi kasvu tõttu paraneda vähemalt 10 %. Kõnealuse eksperdihinnangu ja hilisema uurimise põhjal määrati ruumilise planeerimise võtmeotsuse 1. jaos kindlaks, et merekaitseala (käesolevas määruses nimetatud „kaitseala”) loomine oleks parim viis Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjude korvamiseks. Hilisem uuring näitas, et üle 191 kW (260 hj) mootorivõimsusega piimtraalide tegevuse keelamine kaitsealal on nimetatud eesmärgi saavutamiseks piisav. Juurdepääsu piiramise määruses lähtutakse nendest tulemustest.

KAART

Image

---

(1)  Avaldatud: Staatsblad 2005, 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006, nr 91.

2

Staatscourant 2006

---

III LISA

Määrus, millega piiratakse juurdepääsu Verklikkerplaatile ja Slikken van Voornele

13. mai 2008

Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi minister

Voordelta Natura 2000 loodusaladele juurdepääsu piiramine vastavalt 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklile 20.

SISSEJUHATUS

1998. aasta looduskaitseseaduse (1) artikli 20 lõikega 1 nähakse ette, et maakonna ametiasutused võivad piirata juurdepääsu artikli 10 lõike 1 kohastele looduskaitsealadele; artikli 10a lõike 1 kohaselt määratud aladele; muudele aladele, mida artikli 12 kohaselt on kavas määrata selliseks alaks, või nende alade osadele niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse ala ökoloogilise väärtuse kaitseks.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikega 2 nähakse ette, et lõikes 1 sätestatud pädevus on põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministril, kes kooskõlastab oma tegevuse teise ministriga, juhul kui lõikes 1 määratud ala või osa sellest majandab teine minister või teised ministrid või see ala kuulub tema/nende jurisdiktsiooni alla.

Alljärgneva määruse jõustamine on kooskõlastatud transpordi, riiklike ehitustööde ja veemajanduse ministriga. Põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi kehtiva võimuvolituse alusel piirkondlike asjadega tegelemiseks (2) volitatakse kõnealust otsust põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri nimel vastu võtma nimetatud ministeeriumi lõunapiirkonna juhataja.

Tuleb piirata juurdepääsu mitmele piirkonnale Voordelta Natura 2000 alal (edaspidi „Voordelta”), et kaitsta kõnealuse ala praegust ja tulevast ökoloogilist väärtust. Juurdepääsupiirangute kehtestamise aluseks on Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrus (19. veebruar 2008, viitenr DRZO/2008-113), mis käsitleb Voordelta Natura 2000 eesmärkide täitmist ning asendusmeetmete võtmise kohustusi osas, mis on hõlmatud Maasvlakte 2 ehitamiseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsentsiga (17. aprill 2008, viitenr DRZW/2008-1670). Seda on üksikasjalikumalt kirjeldatud nimetatud määrusele lisatud seletuskirjas.

Käesoleva määrusega piiratakse juurdepääsu allpool nimetatud aladele. Konkreetsete juurdepääsupiirangu suhtes kehtestatud erandite puhul ei eirata mingil määral 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklis 19d sätestatud litsentsimisnõudeid, v.a kui kohaldatakse 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 19d lõikes 2 sätestatud erandeid (kaitsekorralduskava kohased projektid või tegevus).

MÄÄRUS

1. jagu

Piiratakse juurdepääsu Verklikkerplaati alale, mille paiknemine on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.

Verklikkerplaatile juurdepääsu piirang kehtib kogu aasta jooksul.

Juurdepääs Hinderplaatile keelatakse kõigi tegevuste puhul kogu aasta jooksul, v.a järgmised tegevused.

Helikopterilennud ja harrastuslennud väikelennukiga

Helikopterilennud üle kõnealuse ala on lubatud kõrgusel üle 1 000 jala (ligikaudu 300 meetrit).

Langevarjulennud ja lendamine deltaplaaniga üle kõnealuse ala on keelatud.

Kõikide muude harrastuslennunduse vormide (mootori jõul või ilma) suhtes on kõnealune ala looduskaitseala vastavalt asjaomasele lennunduse kategooriale kohaldatavale üldlennunduse tegevusjuhendile „Verantwoord Vliegen” (3) (vastutustundlik lendamine), milles sätestatakse, et nimetatud aladele sattumist tuleb võimaluse korral vältida. Kui lendamine üle nende alade on vältimatu, siis tuleb püsida kõrgusel vähemalt 1 000 jalga (ligikaudu 300 meetrit), v.a kui see on ohutuse seisukohast võimatu.

2. jagu

Piiratakse juurdepääsu Slikken van Voorne alale, mille paiknemine Voordeltas on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.

Piiratud juurdepääs Slikken van Voornele kehtib kogu aasta jooksul.

Juurdepääsupiirangut ei kohaldata järgmiste tegevuste suhtes.

Noodapüük

Noodapüük on lubatud kogu aasta jooksul järgmistel tingimustel. See puudutab ühte ettevõtjat, nimelt laeva Tholen 5.

Tõusuvee mudastel aladel asuvatest ohututest paikadest tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele.

Kalalaev peab nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega.

Helikopterilennud ja harrastuslennud väikelennukiga

Helikopterilennud üle kõnealuse ala on lubatud kõrgusel üle 1 000 jala (ligikaudu 300 meetrit).

Langevarjulennud ja lendamine deltaplaaniga üle kõnealuse ala on sõnaselgelt keelatud.

Kõikide muude harrastuslennunduse vormide (mootori jõul või ilma) suhtes on kõnealune ala looduskaitseala vastavalt asjaomasele lennunduse kategooriale kohaldatavale üldlennunduse tegevusjuhendile „Verantwoord Vliegen” (vastutustundlik lendamine), milles sätestatakse, et nimetatud aladele sattumist tuleb võimaluse korral vältida. Kui lendamine üle nende alade on vältimatu, siis tuleb püsida kõrgusel vähemalt 1 000 jalga (ligikaudu 300 meetrit), v.a kui see on ohutuse seisukohast võimatu.

3. jagu

1. jaos kirjeldatud juurdepääsupiiranguid ei kohaldata järgmiste 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõike 4 kohaste tegevuste suhtes.

Vajalike ametkondlike ülesannete täitmine

Ametkonna poolt või selle nimel laeva, sõiduki või õhusõiduki abil või ilma selleta täidetavad ülesanded kogu aasta jooksul niivõrd, kuivõrd need on vajalikud kaitse, hoolduse, piiristamise, järelevalve, kontrolli või jälgimise ja sõjaväelise tegevuse eesmärgil.

Kaablite ja torujuhtmete hooldus

Kaablite ja torujuhtmete hooldustööd, mida teostatakse ajavahemikus 1. septembrist kuni 1. maini. Juurdepääsu muul ajal lubatakse ainult hädavajaduse korral pädeva asutuse äranägemisel.

4. jagu

1.   Alad, millele juurdepääs on käesoleva määruse alusel piiratud, on näidatud lisatud kaardil „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne” (määrus, millega piiratakse juurdepääsu Verklikkerplaatile ja Slikken van Voornele) ning need on koordinaatidega täpselt kindlaks määratud.

2.   Looduses, sealhulgas vees tehakse piiratud juurdepääsuga ala piirid kindlaks tähiste ja poide abil.

3.   Esimeses alajaos nimetatud kaartide ja muude lisadega saab kuue nädala jooksul pärast nende avaldamist lähemalt tutvuda põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministeeriumi lõunapiirkonna juhatuse kantseleis, mis asub aadressil Keisersgracht 5, Eindhoven. Kantselei tööaeg on esmaspäevast reedeni kella 9st kuni 17ni.

5. jagu

Käesolev määrus kuulutatakse välja Staatscourantis. Käesolevale määrusele lisatud seletuskirja tuleb lugeda koos määrusega.

PÕLLUMAJANDUSE, LOODUSE JA TOIDUKVALITEEDI MINISTRI

nimel

lõunapiirkonna juhataja

Vastuväited

Huvirühmad saavad esitada kirjalikke vastuväiteid käesolevale määrusele üldise haldusseaduse kohaselt. Vastuväited tuleb esitada kuue nädala jooksul määruse avaldamisest Staatscourantis järgmisel aadressil:

Staatscourantis

| Minister of Agriculture, Nature and Food Quality |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK The Hague |
| The Netherlands |

Minister of Agriculture, Nature and Food Quality

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK The Hague

The Netherlands

Vastuväited peavad olema allkirjastatud ja sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | vastuväite esitaja nimi ja aadress, |
| --- | --- |

a)

vastuväite esitaja nimi ja aadress,

| b) | kuupäev, |
| --- | --- |

b)

kuupäev,

| c) | selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning |
| --- | --- |

c)

selle määruse kirjeldus, mille peale vastuväide esitatakse, ning

| d) | vastuväite põhjendused. |
| --- | --- |

d)

vastuväite põhjendused.

SELETUSKIRI

Natura 2000 alad

Voordelta on erilise ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kodupaik. Seetõttu määrati see ala Natura 2000 alaks ELi linnustiku ja elupaikade direktiivi alusel. Madalmaad on kohustatud looma teatud liikidele ja nende elupaikadele soodsa kaitsestaatuse ja säilitama selle. Eluslooduse kaitset reguleerib õiguslikult taimestiku ja loomastiku seadus ning kaitsealasid 1998. aasta looduskaitseseadus. 1998. aasta looduskaitseseaduses nõutakse, et kõikide Natura 2000 alade kohta tuleb koostada kaitsekorralduskava.

Erilise ökoloogilise väärtusega taimestikku ja loomastikku leidub kogu Voordelta piirkonnas; mitmekesisus on suurim siiski ala põhjapoolses osas. Seetõttu on kaitsemeetmete kohaldamine kõige tõhusam just põhjapoolsetel aladel.

Maasvlakte 2 projektiga seotud asendusmeetmete aruanne

Maasvlakte 2 projekti Voordelta Natura 2000 alal arendamise tulemusena kaob osaliselt ökoloogilise väärtusega taimestik ja loomastik, sest Natura 2000 ala väheneb 2 455 hektari võrra. Ruumilise planeerimise võtmeotsusega „Rotterdami peasadama arendus 2006” nähti ette, et see kadu korvatakse kaitseala loomisega mujal Voordelta piirkonnas, kus saaks kehtestada kasutuspiiranguid. Lisaks väideti ruumilise planeerimise võtmeotsuses, et kasutuspiirangud ja muud meetmed aitaksid suurendada kaitseala ökoloogilist väärtust. Võeti arvesse ökoloogilisi nõudeid ja võrreldi neid määraga, mil tuleks kehtestada piirangud inimtegevusele, eelkõige seoses ala praeguse inim- või muu kasutusega.

Maasvlakte 2 ehituseks ja käitamiseks looduskaitseseaduse kohaselt välja antud litsents hõlmab asendusmeetmete võtmise kohustust elupaigatüübi 1110 ja mitme linnuliigi puhul. Käesoleva juurdepääsu piiramise määrusega tuleb lisaks Natura 2000s sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetavatele meetmetele võtta ka asendusmeetmeid.

Meetmed

Lähemal ajal on oluline piirata juurdepääsu teatavatele Voordelta aladele, et oleks võimalik õigeaegselt korvata Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjusid ning jätkata Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrusega hõlmatud ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kaitsmist ja säilitamist.

Voordelta suhtes võetavad meetmed lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kuni kaitsekorralduskava jõustumiseni kohaldatakse täies ulatuses 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklit 19d. Käesoleva määruse ainus eesmärk on reguleerida juurdepääsu teatud aladele ja seda juurdepääsu piirata, selles ei ole sätestatud mingeid erandeid litsentsimisnõuetest, mis tulenevad kohaldatavatest õigusaktidest.

Keskkonnamõju hindamise dokument ja asjakohane hinnang (koostatud Voordelta kaitsekorralduskava ettevalmistamise käigus) on juurdepääsu piiramise määruste aluseks. Need lisatakse ka Voordelta kaitsekorralduskavasse. Kaitsekorralduskava ja juurdepääsu piiramise määruse eesmärk on kaitsta looduskaitseobjekte, korvata Maasvlakte 2 ehitamise tõttu tekkiv looduskaitseobjektide kadu ning võtta kõnealuse looduskaitseala puhul arvesse huvitegevuse, turismi ja kalanduse huve.

Kaitsemeetmeid, nt kõnealuseid juurdepääsupiiranguid, muudetakse vajaduse korral järelevalve- ja hindamistulemuste põhjal.

Juurdepääsupiiranguid selgitavad märkused

Slikken van Voorne on oluline mitme sellise sellel alal elutseva linnuliigi (ligikaudu 20 liiki, põhiliselt partlased ja kurvitsalised) kaitseks, mille kaitse-eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses.

Verklikkerplaat on väga tähtis randali kaitse seisukohalt.

Natura 2000 eesmärgid

Kurvitsalised ja partlased

Kurvitsalised ja partlased

Paljud kurvitsaliste ja partlaste liigid, näiteks merisk ja rääkspart, kasutavad Voordeltas asuvat Slikken van Voornet puhke- ja toitumisalana. Voordelta tähtsus lindude piirkonnas püsimise seisukohalt järjest kasvab, sest vähenevad muud elupaigad, näiteks Oosterschelde liivamadalad, kus need rändlinnud puhkavad ja toituvad.

Huvitegevus lindude vahetus läheduses nii rannas kui ka vees häirib neid müra ja äkilise liikumise suhtes eriti tundlikke lindusid. See probleem kasvab, sest puhkuste hooaeg pidevalt pikeneb. Slikken van Voornele juurdepääsu piiravate meetmete eesmärk on saavutada Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses sätestatud kurvitsaliste ja partlaste kaitse eesmärgid.

Randal

Randal

Eelmise sajandi alguses elutses deltaalal ligikaudu kümme tuhat randalit. Reostuse, küttimise ja deltas tööde tegemisel randalite elupaika tungimise tõttu oli randalite arv 50 aastat tagasi vähenenud vaid mõne mõnekümneni. Viimastel aastatel on randalite arv deltaalal suurenenud enam kui sajani, 50 % nendest elutsevad Voordelta piirkonnas.

Randalid kasutavad puhkamiseks tõusuvee alasid, mis asuvad Hinderplaatis, Bollen van de Oosteris (Aardappelenbult) ja Verklikkerplaatis. Kuid randalid ikkagi ei paljune Voordeltas hästi. Tõusuvee aladel ei ole randalite poegimiseks, poegade imetamiseks ja kasvatamiseks piisavalt rahulik ega vaikne. Tähtis on vaikus aasta ringi; kõige olulisem on ajavahemik 1. maist kuni 1. septembrini – enne poegade imetamise aega, selle jooksul ja pärast seda.

Voordeltas Hinderplaatis, Bollen van de Oosteris ja Verklikkerplaatis asuvatele randalite puhkealadele juurdepääsu piiravad meetmed on ette nähtud selleks, et vähemalt 200 randalit saaksid asustada kogu deltaala. Siin saaksid nad kasvatada oma poegi, niisiis vastab see Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses sätestatud eesmärkidele.

KAARDID

Image

Image

---

(1)  Avaldatud: Staatsblad 2005 (seaduste, määruste ja dekreetide bülletään), 473.

1

Staatsblad 2005

(2)  Staatscourant 2006 (valitsuse teataja), nr 91.

2

Staatscourant 2006

(3)  Tegevusjuhend „Verantwoord Vliegen” (vastutustundlik lendamine), Madalmaade Kuninglik Lennundusassotsiatsioon, 2004.

3

---

| 10.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/20

---

KOMISJONI OTSUS,

30. oktoober 2008,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6016 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/915/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (1) eriti selle V lisa punkti 1.4.1 alapunkti ix,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii on nõutud, et liikmesriigid kaitseksid, parandaksid ja taastaksid kõiki pinnaveekogusid eesmärgiga saavutada pinnavee hea seisund hiljemalt 15 aasta möödumisel kõnealuse direktiivi jõustumisest vastavalt V lisa sätetele, võttes arvesse teatavaid erandeid. Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iii on nõutud, et liikmesriigid kaitseksid ja parandaksid kõiki tehisveekogusid ja oluliselt muudetud veekogusid eesmärgiga saavutada hea ökoloogiline potentsiaal ja pinnavee hea keemiline seisund hiljemalt 15 aasta möödumisel kõnealuse direktiivi jõustumisest vastavalt V lisa sätetele, võttes arvesse teatavaid erandeid. Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktile i tuleb oluliselt muudetud või tehisveekogude puhul viiteid ökoloogilisele seisundile tõlgendada viidetena ökoloogilisele potentsiaalile. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii on nõutud, et liikmesriigid kaitseksid, parandaksid ja taastaksid kõiki pinnaveekogusid eesmärgiga saavutada pinnavee hea seisund hiljemalt 15 aasta möödumisel kõnealuse direktiivi jõustumisest vastavalt V lisa sätetele, võttes arvesse teatavaid erandeid. Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iii on nõutud, et liikmesriigid kaitseksid ja parandaksid kõiki tehisveekogusid ja oluliselt muudetud veekogusid eesmärgiga saavutada hea ökoloogiline potentsiaal ja pinnavee hea keemiline seisund hiljemalt 15 aasta möödumisel kõnealuse direktiivi jõustumisest vastavalt V lisa sätetele, võttes arvesse teatavaid erandeid. Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktile i tuleb oluliselt muudetud või tehisveekogude puhul viiteid ökoloogilisele seisundile tõlgendada viidetena ökoloogilisele potentsiaalile.

| (2) | Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.4.1 on sätestatud liikmesriikide bioloogilise seire tulemuste võrreldavust tagav protsess, mis on ökoloogilise seisundi klassifitseerimisel kesksel kohal. Selle kohaselt tuleb liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide tulemusi võrrelda, kasutades selleks interkalibreerimisvõrku, mille moodustavad seirekohad igas liikmesriigis ja igas ühenduse ökopiirkonnas. Direktiivis 2000/60/EÜ on nõutud, et liikmesriigid koguksid vajaduse korral interkalibreerimisvõrku kuuluvatele seirekohtadele vajalikku teavet, mis võimaldaks hinnata, kas siseriiklik klassifitseerimissüsteem on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.2 normmääratlustega, ning mis tagaks liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide võrreldavuse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.4.1 on sätestatud liikmesriikide bioloogilise seire tulemuste võrreldavust tagav protsess, mis on ökoloogilise seisundi klassifitseerimisel kesksel kohal. Selle kohaselt tuleb liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide tulemusi võrrelda, kasutades selleks interkalibreerimisvõrku, mille moodustavad seirekohad igas liikmesriigis ja igas ühenduse ökopiirkonnas. Direktiivis 2000/60/EÜ on nõutud, et liikmesriigid koguksid vajaduse korral interkalibreerimisvõrku kuuluvatele seirekohtadele vajalikku teavet, mis võimaldaks hinnata, kas siseriiklik klassifitseerimissüsteem on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.2 normmääratlustega, ning mis tagaks liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide võrreldavuse.

| (3) | Komisjoni 17. augusti 2005. aasta otsusega 2005/646/EÜ interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide registri loomise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (2) kehtestati interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide register, millele on viidatud direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis vii. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 17. augusti 2005. aasta otsusega 2005/646/EÜ interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide registri loomise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (2) kehtestati interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide register, millele on viidatud direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis vii.

| (4) | Interkalibreerimise teostamiseks kuuluvad liikmesriigid otsuse 2005/646/EÜ lisa II jaos määratletud interkalibreerimise geograafilistesse gruppidesse, mis koosnevad sama tüüpi pinnaveekogusid omavatest liikmesriikidest. See võimaldab igas grupis tulemusi võrrelda ja teostada interkalibreerimist grupi liikmete hulgas. |
| --- | --- |

(4)

Interkalibreerimise teostamiseks kuuluvad liikmesriigid otsuse 2005/646/EÜ lisa II jaos määratletud interkalibreerimise geograafilistesse gruppidesse, mis koosnevad sama tüüpi pinnaveekogusid omavatest liikmesriikidest. See võimaldab igas grupis tulemusi võrrelda ja teostada interkalibreerimist grupi liikmete hulgas.

| (5) | Kõnealust interkalibreerimist teostatakse bioloogiliste elementide tasandil; selle raames võrreldakse samasse interkalibreerimise gruppi kuuluvate liikmesriikide vahel riikide seiresüsteemide klassifitseerimistulemusi seoses iga bioloogilise elemendi ja iga pinnaveekogutüübiga ning hinnatakse saavutatud tulemuste kooskõla eelnimetatud normmääratlustega. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealust interkalibreerimist teostatakse bioloogiliste elementide tasandil; selle raames võrreldakse samasse interkalibreerimise gruppi kuuluvate liikmesriikide vahel riikide seiresüsteemide klassifitseerimistulemusi seoses iga bioloogilise elemendi ja iga pinnaveekogutüübiga ning hinnatakse saavutatud tulemuste kooskõla eelnimetatud normmääratlustega.

| (6) | Veepoliitika raamdirektiivi kohaselt tehtava interkalibreerimise tehnilises aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas on teostatud interkalibreerimist käesoleva otsuse lisas esitatud veekogukategooriate ja bioloogiliste kvaliteedielementide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Veepoliitika raamdirektiivi kohaselt tehtava interkalibreerimise tehnilises aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas on teostatud interkalibreerimist käesoleva otsuse lisas esitatud veekogukategooriate ja bioloogiliste kvaliteedielementide puhul.

| (7) | Komisjon on aidanud interkalibreerimist läbi viia Itaalias Ispra linnas asuva Teadusuuringute Ühiskeskuse juurde kuuluva Säästva Arengu Instituudi kaudu, kes on kooskõlastanud tehnilist tööd. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on aidanud interkalibreerimist läbi viia Itaalias Ispra linnas asuva Teadusuuringute Ühiskeskuse juurde kuuluva Säästva Arengu Instituudi kaudu, kes on kooskõlastanud tehnilist tööd.

| (8) | Interkalibreerimine on keerukas teaduslik ja tehniline ülesanne. Vastavalt sellele, kui kättesaadavad on erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide seireandmed ning milline on siseriiklike seire- ja klassifitseerimissüsteemide väljatöötamise hetkeseis, on interkalibreerimise geograafilised grupid kõnealuse ülesande täitmiseks kasutanud erinevaid meetodeid. Selleks et suurendada saadud tulemuste statistilist usaldusväärsust, kasutatakse interkalibreerimise geograafiliste gruppide rakendatavate meetodite puhul enamasti andmeid, mis on pärit võimalikult paljudest seirekohtadest ja mis hõlmavad mitmesse klassi kuuluvaid ökoloogilisi seisundeid, alates väga heast kuni väga halvani. Seepärast on kasutatud ka selliste objektide seireandmeid, mis ei kuulu interkalibreerimisvõrku, kuna viimane sisaldab vaid piiratud arvu väga heas, heas või kesises seisundis objekte. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibreerimine on keerukas teaduslik ja tehniline ülesanne. Vastavalt sellele, kui kättesaadavad on erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide seireandmed ning milline on siseriiklike seire- ja klassifitseerimissüsteemide väljatöötamise hetkeseis, on interkalibreerimise geograafilised grupid kõnealuse ülesande täitmiseks kasutanud erinevaid meetodeid. Selleks et suurendada saadud tulemuste statistilist usaldusväärsust, kasutatakse interkalibreerimise geograafiliste gruppide rakendatavate meetodite puhul enamasti andmeid, mis on pärit võimalikult paljudest seirekohtadest ja mis hõlmavad mitmesse klassi kuuluvaid ökoloogilisi seisundeid, alates väga heast kuni väga halvani. Seepärast on kasutatud ka selliste objektide seireandmeid, mis ei kuulu interkalibreerimisvõrku, kuna viimane sisaldab vaid piiratud arvu väga heas, heas või kesises seisundis objekte.

| (9) | Komisjon on saanud interkalibreerimise tulemusi mitme sellise bioloogilise kvaliteedielemendi kohta, mis kuuluvad ökoloogilise seisundi määratlusse. Teatavatel juhtudel on tulemusi esitatud ainult mõne asjaomaste bioloogiliste elementide parameetri kohta või ainult mõne interkalibreerimise geograafilisse gruppi kuuluva liikmesriigi kohta. Seetõttu leiab komisjon, et neil juhtudel ei ole tagatud andmete võrreldavust. Seepärast on võimalik, et täiendavate interkalibreerimise tulemuste kohta võetakse tulevikus vastu otsus, kui liikmesriigid on esitanud asjakohase teabe kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktiga 1.4.1. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on saanud interkalibreerimise tulemusi mitme sellise bioloogilise kvaliteedielemendi kohta, mis kuuluvad ökoloogilise seisundi määratlusse. Teatavatel juhtudel on tulemusi esitatud ainult mõne asjaomaste bioloogiliste elementide parameetri kohta või ainult mõne interkalibreerimise geograafilisse gruppi kuuluva liikmesriigi kohta. Seetõttu leiab komisjon, et neil juhtudel ei ole tagatud andmete võrreldavust. Seepärast on võimalik, et täiendavate interkalibreerimise tulemuste kohta võetakse tulevikus vastu otsus, kui liikmesriigid on esitanud asjakohase teabe kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktiga 1.4.1.

| (10) | Interkalibreerimise olemasolevad tulemused tuleb vastu võtta õigeaegselt, et neid saaks arvesse võtta esimeste vesikonna veemajanduskavade ja meetmeprogrammide väljatöötamisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklitele 11 ja 13. |
| --- | --- |

(10)

Interkalibreerimise olemasolevad tulemused tuleb vastu võtta õigeaegselt, et neid saaks arvesse võtta esimeste vesikonna veemajanduskavade ja meetmeprogrammide väljatöötamisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklitele 11 ja 13.

| (11) | Interkalibreerimise tulemusel peaksid liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide puhul kasutatavate ökoloogilise seisundi klassipiiride ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtused väljendama samaväärset ökoloogilist seisundit. Erinevused sama bioloogilise kvaliteedielemendi väärtuste vahel tekivad siseriiklike meetodite vaheliste erinevuste tõttu. Lisaks sellele ei saa arvutusmeetodite vaheliste erinevuste ja muude põhjuste tõttu võrrelda ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtuseid erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide vahel. |
| --- | --- |

(11)

Interkalibreerimise tulemusel peaksid liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide puhul kasutatavate ökoloogilise seisundi klassipiiride ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtused väljendama samaväärset ökoloogilist seisundit. Erinevused sama bioloogilise kvaliteedielemendi väärtuste vahel tekivad siseriiklike meetodite vaheliste erinevuste tõttu. Lisaks sellele ei saa arvutusmeetodite vaheliste erinevuste ja muude põhjuste tõttu võrrelda ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtuseid erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide vahel.

| (12) | Sellised parameetrid, nagu klorofüll a sisaldus, fütoplanktoni biomaht, tsüanobakterite osakaal või makrovetikate ja katteseemnetaimede sügavuse ulatus, ei hõlma kõiki bioloogilisi kvaliteedielemente. Andmete kättesaadavuse ja hindamismeetodite olemasolu tõttu on nad aga järvede ja rannikuvee käimasoleva interkalibreerimise üheks aluseks. Kõnealuste parameetrite väärtused on liikmesriikide vahel otse võrreldavad, tingimusel et arvesse on võetud proovivõtu- ja analüüsimeetodite vahelisi erinevusi. Nimetatud põhjustel tuleks käesoleva otsuse lisas esitatud interkalibreerimise tulemuste hulka lisada lisaks ökoloogilise kvaliteedi suhtele ka kõnealuste parameetrite absoluutväärtused. |
| --- | --- |

(12)

Sellised parameetrid, nagu klorofüll a sisaldus, fütoplanktoni biomaht, tsüanobakterite osakaal või makrovetikate ja katteseemnetaimede sügavuse ulatus, ei hõlma kõiki bioloogilisi kvaliteedielemente. Andmete kättesaadavuse ja hindamismeetodite olemasolu tõttu on nad aga järvede ja rannikuvee käimasoleva interkalibreerimise üheks aluseks. Kõnealuste parameetrite väärtused on liikmesriikide vahel otse võrreldavad, tingimusel et arvesse on võetud proovivõtu- ja analüüsimeetodite vahelisi erinevusi. Nimetatud põhjustel tuleks käesoleva otsuse lisas esitatud interkalibreerimise tulemuste hulka lisada lisaks ökoloogilise kvaliteedi suhtele ka kõnealuste parameetrite absoluutväärtused.

| (13) | Kõnealused tulemused peaksid viitama ökoloogilisele seisundile. Kui interkalibreeritud tüüpidele vastavad veekogud loetakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikele 3 tugevasti muudetud veekogudeks, võib käesoleva otsuse lisas esitatud tulemusi kasutada kõnealuste veekogude hea ökoloogilise potentsiaali väljaselgitamiseks, võttes arvesse nende füüsilisi muudatusi ja sellega seotud veekasutust vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.2.5 sätestatud normmääratlustele. |
| --- | --- |

(13)

Kõnealused tulemused peaksid viitama ökoloogilisele seisundile. Kui interkalibreeritud tüüpidele vastavad veekogud loetakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikele 3 tugevasti muudetud veekogudeks, võib käesoleva otsuse lisas esitatud tulemusi kasutada kõnealuste veekogude hea ökoloogilise potentsiaali väljaselgitamiseks, võttes arvesse nende füüsilisi muudatusi ja sellega seotud veekasutust vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.2.5 sätestatud normmääratlustele.

| (14) | Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis iii on sätestatud, et liikmesriigid peavad interkalibreerimise tulemused siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse üle kandma, et määrata kõnealuste riikide kõikide pinnaveekogutüüpide puhul kindlaks väga hea ja hea seisundi vahelise piiri väärtus ning hea ja kesise seisundi vahelise piiri väärtus. Interkalibreerimise tulemuste kohaldamise toetamiseks on koostatud kõnealuste tulemuste siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse ülekandmise ja võrdlustingimuste tuletamise suunised. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis iii on sätestatud, et liikmesriigid peavad interkalibreerimise tulemused siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse üle kandma, et määrata kõnealuste riikide kõikide pinnaveekogutüüpide puhul kindlaks väga hea ja hea seisundi vahelise piiri väärtus ning hea ja kesise seisundi vahelise piiri väärtus. Interkalibreerimise tulemuste kohaldamise toetamiseks on koostatud kõnealuste tulemuste siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse ülekandmise ja võrdlustingimuste tuletamise suunised.

| (15) | Teave, mis tehakse kättesaadavaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 sätestatud seireprogrammide rakendamise kaudu, ning valgalapiirkonna tunnuste ülevaatamine ja ajakohastamine, mis on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 5, võivad tuua ilmsiks uusi asjaolusid, mille tulemusel võidakse kohandada liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide saavutatud teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning vaadata üle interkalibreerimise tulemusi, et parandada nende kvaliteeti. |
| --- | --- |

(15)

Teave, mis tehakse kättesaadavaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 sätestatud seireprogrammide rakendamise kaudu, ning valgalapiirkonna tunnuste ülevaatamine ja ajakohastamine, mis on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 5, võivad tuua ilmsiks uusi asjaolusid, mille tulemusel võidakse kohandada liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide saavutatud teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning vaadata üle interkalibreerimise tulemusi, et parandada nende kvaliteeti.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunkti iii kohaldamisel kasutavad liikmesriigid seiresüsteemide klassifikatsioonide puhul käesoleva otsuse lisas sätestatud klassipiiride väärtusi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. oktoober 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stravros DIMAS

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 243, 19.9.2005, lk 1.

2

---

LISA

VEEKOGU KATEGOORIA: jõed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Alpide piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Jõe tunnused | Valgala
  (km2) | Kõrgus ja geomorfoloogia | Aluselisus | Voolurežiim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Väikese kuni keskmise suurusega, kalgiveelised mäestikujõed | 10 – 1 000 | 800 – 2 500 m (valgala), rahnud ja/või kaljud | Karedaveeline (kuid mitte väga karedaveeline) | |
| R-A2 | Väikese kuni keskmise suurusega mäestikujõed; liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord | 10 – 1 000 | 500 – 1 000 m (valgala suurim kõrgus 3 000 m, keskmine 1 500 m), rahnud | Lubjavaene (graniit, moondekivimid), keskmise karedusega kuni pehmeveeline | Liustikuline voolurežiim |

Tüüp

Jõe tunnused

Valgala

(km2)

Kõrgus ja geomorfoloogia

Aluselisus

Voolurežiim

R-A1

Väikese kuni keskmise suurusega, kalgiveelised mäestikujõed

10 – 1 000

800 – 2 500 m (valgala), rahnud ja/või kaljud

Karedaveeline (kuid mitte väga karedaveeline)

R-A2

Väikese kuni keskmise suurusega mäestikujõed; liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord

10 – 1 000

500 – 1 000 m (valgala suurim kõrgus 3 000 m, keskmine 1 500 m), rahnud

Lubjavaene (graniit, moondekivimid), keskmise karedusega kuni pehmeveeline

Liustikuline voolurežiim

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp R-A1: | Saksamaa, Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia |
| --- | --- |
| Tüüp R-A2: | Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Sloveenia |

Tüüp R-A1:

Saksamaa, Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia

Tüüp R-A2:

Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Sloveenia

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Tüüp R-A1 |
| Austria | Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index) | 0,80 | 0,60 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Saksamaa | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Sloveenia | Sloveenias kasutatav selgrootute põhjaloomade hindamise süsteem:
  Multimetric index (Hydromorphology/General degradation), Saprobic Index | 0,80 | 0,60 |
| Tüüp R-A2 |
| Austria | Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index) | 0,80 | 0,60 |
| Prantsusmaa (Alpid) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Prantsusmaa (Püreneed) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Hispaania | Iberian BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Tüüp R-A1

Austria

Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)

0,80

0,60

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,93

0,79

Saksamaa

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Sloveenia

Sloveenias kasutatav selgrootute põhjaloomade hindamise süsteem:

Multimetric index (Hydromorphology/General degradation), Saprobic Index

0,80

0,60

Tüüp R-A2

Austria

Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)

0,80

0,60

Prantsusmaa (Alpid)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,93

0,71

Prantsusmaa (Püreneed)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,94

0,81

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Hispaania

Iberian BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Bioloogiline kvaliteedielement: põhjataimestik

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Tüüp R-A1 |
| Austria | Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) | 0,87 | 0,56 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Saksamaa | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Sloveenia | Meetod, mille puhul analüüsitakse kahte moodulit/parameetrit | 0,80 | 0,60 |
| Tüüp R-A2 |
| Austria | Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) | 0,87 | 0,56 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Hispaania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Tüüp R-A1

Austria

Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species)

0,87

0,56

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,86

0,71

Saksamaa

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Sloveenia

Meetod, mille puhul analüüsitakse kahte moodulit/parameetrit

0,80

0,60

Tüüp R-A2

Austria

Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species)

0,87

0,56

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,86

0,71

Hispaania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996)

0,94

0,74

VEEKOGU KATEGOORIA: jõed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Kesk-Euroopa/Baltimaade piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Jõe tunnused | Valgala
  (km2) | Kõrgus ja geomorfoloogia | Aluselisus
  (mg-ekv/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Väikesed madalikujõed, räniliiv | 10 – 100 | Madalikujõed, peamiselt liivane põhi (väikesed liivaosakesed), laius 3–8 m (kõrge vee korral) | > 0,4 |
| R-C2 | Väikesed madalikujõed, liivakivi | 10 – 100 | Madalikujõed, kivid, laius 3 – 8 m (kõrge vee korral) | < 0,4 |
| R-C3 | Väikesed, keskmisel kõrgusel asuvad jõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord | 10 – 100 | Keskmisel kõrgusel, kivid (graniit), kruusane põhi, laius 2 – 10 m (kõrge vee korral) | < 0,4 |
| R-C4 | Keskmised madalikujõed, segatüüpi pealiskord | 100 – 1 000 | Madalikujõed, liivane või kruusane põhi, laius 8 – 25 m (kõrge vee korral) | > 0,4 |
| R-C5 | Suured madalikujõed, segatüüpi pealiskord | 1 000 – 10 000 | Madalikujõed, pardkala vöönd, vahelduva voolukiirusega, suurim kõrgus valgalas: 800 m, laius > 25 m (kõrge vee korral) | > 0,4 |
| R-C6 | Väikesed kalgiveelised madalikujõed | 10 – 300 | Madalikujõed, kruusane põhi (lubjakivi), laius 3 – 10 m (kõrge vee korral) | > 2 |

Tüüp

Jõe tunnused

Valgala

(km2)

Kõrgus ja geomorfoloogia

Aluselisus

(mg-ekv/l)

R-C1

Väikesed madalikujõed, räniliiv

10 – 100

Madalikujõed, peamiselt liivane põhi (väikesed liivaosakesed), laius 3–8 m (kõrge vee korral)

> 0,4

R-C2

Väikesed madalikujõed, liivakivi

10 – 100

Madalikujõed, kivid, laius 3 – 8 m (kõrge vee korral)

< 0,4

R-C3

Väikesed, keskmisel kõrgusel asuvad jõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord

10 – 100

Keskmisel kõrgusel, kivid (graniit), kruusane põhi, laius 2 – 10 m (kõrge vee korral)

< 0,4

R-C4

Keskmised madalikujõed, segatüüpi pealiskord

100 – 1 000

Madalikujõed, liivane või kruusane põhi, laius 8 – 25 m (kõrge vee korral)

> 0,4

R-C5

Suured madalikujõed, segatüüpi pealiskord

1 000 – 10 000

Madalikujõed, pardkala vöönd, vahelduva voolukiirusega, suurim kõrgus valgalas: 800 m, laius > 25 m (kõrge vee korral)

> 0,4

R-C6

Väikesed kalgiveelised madalikujõed

10 – 300

Madalikujõed, kruusane põhi (lubjakivi), laius 3 – 10 m (kõrge vee korral)

> 2

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp R-C1: | Belgia (Flandria), Saksamaa, Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Tüüp R-C2: | Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-C3: | Austria, Belgia (Valloonia), Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Poola, Portugal, Hispaania, Rootsi, Prantsusmaa, Läti, Luksemburg, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-C4: | Belgia (Flandria), Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Taani, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-C5: | Tšehhi Vabariik, Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-C6: | Taani, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Leedu, Luksemburg, Rootsi, Ühendkuningriik |

Tüüp R-C1:

Belgia (Flandria), Saksamaa, Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-C2:

Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-C3:

Austria, Belgia (Valloonia), Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Poola, Portugal, Hispaania, Rootsi, Prantsusmaa, Läti, Luksemburg, Ühendkuningriik

Tüüp R-C4:

Belgia (Flandria), Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Taani, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-C5:

Tšehhi Vabariik, Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-C6:

Taani, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Leedu, Luksemburg, Rootsi, Ühendkuningriik

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriikliku klassifitseerimissüsteemi ökoloogilised kvaliteedisuhted

Alljärgnevad tulemused kehtivad kõikide eespool kirjeldatud tüüpide puhul

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Austria | Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index) | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Flandria) | Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgia (Valloonia) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) ja Vallooni piirkonna ministeeriumi 2007. aasta „Hea seisundi esialgne määratlus” | 0,97 | 0,74 |
| Taani | Danish Stream Fauna Index (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Saksamaa | PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Iirimaa | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luksemburg | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr 4, 11. aprill 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Madalmaad | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Poola | BMWP (BMWP-PL) verified by modified Margalef diversity index | 0,89 | 0,68 |
| Hispaania | North Spain Multimetric Indices | 0,93 | 0,70 |
| Rootsi | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Ühendkuningriik | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Austria

Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)

0,80

0,60

Belgia (Flandria)

Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF)

0,90

0,70

Belgia (Valloonia)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) ja Vallooni piirkonna ministeeriumi 2007. aasta „Hea seisundi esialgne määratlus”

0,97

0,74

Taani

Danish Stream Fauna Index (DSFI)

1,00

0,71

Saksamaa

PERLODES –Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,94

0,80

Iirimaa

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luksemburg

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr 4, 11. aprill 2007

0,96

0,72

Madalmaad

KRW-maatlat

0,80

0,60

Poola

BMWP (BMWP-PL) verified by modified Margalef diversity index

0,89

0,68

Hispaania

North Spain Multimetric Indices

0,93

0,70

Rootsi

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Ühendkuningriik

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Bioloogiline kvaliteedielement: põhjataimestik

Tulemused: interkalibreeritud siseriikliku klassifitseerimissüsteemi ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Austria | Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) | Kõik tüübid, kõrgus < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Kõik tüübid, kõrgus > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgia (Flandria) | Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) | Kõik tüübid | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Valloonia) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000) ja Vallooni piirkonna ministeeriumi 2007. aasta „Hea seisundi esialgne määratlus” | Kõik liigid | 0,93 | 0,68 |
| Eesti | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Kõik tüübid | 0,85 | 0,70 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | Siseriiklikud tüübid 1, 2 ja 4 | 0,93 | 0,80 |
| Siseriiklik tüüp 3 | 0,92 | 0,77 |
| Saksamaa | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Iirimaa | Trophic Diatom Index (TDI), uuendatud versioon | Kõik tüübid | 0,93 | 0,78 |
| Luksemburg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Kõik tüübid | 0,85 | 0,70 |
| Madalmaad | KRW Maatlat | Kõik tüübid | 0,80 | 0,60 |
| Hispaania | Diatom multimetric (MDIAT) | Kõik tüübid | 0,93 | 0,70 |
| Rootsi | Rootsi hindamismeetodid, Rootsi EPA määrused (NFS 2008:1), koostatud Indice de Polluosensibilité Spécifique’i (IPS) põhjal | Kõik tüübid | 0,89 | 0,74 |
| Ühendkuningriik | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | Kõik tüübid | 0,93 | 0,78 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Austria

Meetod, mille puhul analüüsitakse kolme moodulit/parameetrit (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species)

Kõik tüübid, kõrgus < 500 m

0,70

0,42

Kõik tüübid, kõrgus > 500 m

0,71

0,42

Belgia (Flandria)

Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD)

Kõik tüübid

0,80

0,60

Belgia (Valloonia)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90–354 (2000) ja Vallooni piirkonna ministeeriumi 2007. aasta „Hea seisundi esialgne määratlus”

Kõik liigid

0,93

0,68

Eesti

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Kõik tüübid

0,85

0,70

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

Siseriiklikud tüübid 1, 2 ja 4

0,93

0,80

Siseriiklik tüüp 3

0,92

0,77

Saksamaa

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Iirimaa

Trophic Diatom Index (TDI), uuendatud versioon

Kõik tüübid

0,93

0,78

Luksemburg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Kõik tüübid

0,85

0,70

Madalmaad

KRW Maatlat

Kõik tüübid

0,80

0,60

Hispaania

Diatom multimetric (MDIAT)

Kõik tüübid

0,93

0,70

Rootsi

Rootsi hindamismeetodid, Rootsi EPA määrused (NFS 2008:1), koostatud Indice de Polluosensibilité Spécifique’i (IPS) põhjal

Kõik tüübid

0,89

0,74

Ühendkuningriik

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

Kõik tüübid

0,93

0,78

VEEKOGU KATEGOORIA: jõed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: ida-kontinentaalne piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Jõe tunnused | Ökopiirkond | Valgala
  (km2) | Kõrgus
  (m) | Geoloogilised omadused | Põhi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpaatides: väikese kuni keskmise suurusega, keskmisel kõrgusel asuvad jõed | 10 | 10 – 1 000 | 500 – 800 | liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord | kruus ja rahnud |
| R-E2 | Tasandikul: keskmised madalikujõed | 11 ja 12 | 100 – 1 000 | < 200 | segatüüpi pealiskord | liiv ja muda |
| R-E4 | Tasandikul: keskmised keskmisel kõrgusel asuvad jõed | 11 ja 12 | 100 – 1 000 | 200 – 500 | segatüüpi pealiskord | liiv ja kruus |

Tüüp

Jõe tunnused

Ökopiirkond

Valgala

(km2)

Kõrgus

(m)

Geoloogilised omadused

Põhi

R-E1

Karpaatides: väikese kuni keskmise suurusega, keskmisel kõrgusel asuvad jõed

10

10 – 1 000

500 – 800

liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord

kruus ja rahnud

R-E2

Tasandikul: keskmised madalikujõed

11 ja 12

100 – 1 000

< 200

segatüüpi pealiskord

liiv ja muda

R-E4

Tasandikul: keskmised keskmisel kõrgusel asuvad jõed

11 ja 12

100 – 1 000

200 – 500

segatüüpi pealiskord

liiv ja kruus

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp R-E1: | Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia, Slovakkia |
| --- | --- |
| Tüüp R-E2: | Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia, Slovakkia |
| Tüüp R-E1: | Austria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia |

Tüüp R-E1:

Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia, Slovakkia

Tüüp R-E2:

Tšehhi Vabariik, Ungari, Rumeenia, Slovakkia

Tüüp R-E1:

Austria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea–kesise piir |
| Tüübid R-E1, R-E2 ja R-E4 |
| Slovakkia | Slovakkias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem | 0,80 | 0,60 |
| Tüüp R-E4: |
| Austria | Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index) | 0,80 | 0,60 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea–kesise piir

Tüübid R-E1, R-E2 ja R-E4

Slovakkia

Slovakkias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem

0,80

0,60

Tüüp R-E4:

Austria

Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)

0,80

0,60

VEEKOGU KATEGOORIA: jõed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Vahemere piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Jõe tunnused | Valgala
  (km2) | Kõrgus (m) | Geoloogilised omadused | Voolurežiim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Väikesed, keskmisel kõrgusel asuvad Vahemere piirkonna ojad | 10 – 100 | 200 – 800 | Segatüüpi pealiskord | Suur sesoonne muutlikkus |
| R-M2 | Väikesed või keskmised Vahemere piirkonna madalikuojad | 10 – 1 000 | < 400 | Segatüüpi pealiskord | Suur sesoonne muutlikkus |
| R-M4 | Väikesed või keskmised Vahemere piirkonna mägiojad | 10 – 1 000 | 400 – 1 500 | Ränivaene | Suur sesoonne muutlikkus |
| R-M5 | Väikesed, ajutised madalikujõed | 10 – 100 | < 300 | Segatüüpi pealiskord | Ajutised |

Tüüp

Jõe tunnused

Valgala

(km2)

Kõrgus (m)

Geoloogilised omadused

Voolurežiim

R-M1

Väikesed, keskmisel kõrgusel asuvad Vahemere piirkonna ojad

10 – 100

200 – 800

Segatüüpi pealiskord

Suur sesoonne muutlikkus

R-M2

Väikesed või keskmised Vahemere piirkonna madalikuojad

10 – 1 000

< 400

Segatüüpi pealiskord

Suur sesoonne muutlikkus

R-M4

Väikesed või keskmised Vahemere piirkonna mägiojad

10 – 1 000

400 – 1 500

Ränivaene

Suur sesoonne muutlikkus

R-M5

Väikesed, ajutised madalikujõed

10 – 100

< 300

Segatüüpi pealiskord

Ajutised

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp R-M1: | Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Portugal, Sloveenia, Hispaania |
| --- | --- |
| Tüüp R-M2: | Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Portugal, Hispaania |
| Tüüp R-M4: | Küpros, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Hispaania |
| Tüüp R-M5: | Küpros, Itaalia, Portugal, Sloveenia, Hispaania |

Tüüp R-M1:

Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Portugal, Sloveenia, Hispaania

Tüüp R-M2:

Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Portugal, Hispaania

Tüüp R-M4:

Küpros, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Hispaania

Tüüp R-M5:

Küpros, Itaalia, Portugal, Sloveenia, Hispaania

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| R-M1 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Kreeka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugal | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Hispaania | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Kreeka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugal | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Küpros | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Kreeka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Hispaania | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Itaalia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugal | South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Hispaania | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

R-M1

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,94

0,81

Kreeka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugal

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,92

0,69

Hispaania

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Kreeka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugal

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Küpros

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Kreeka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Hispaania

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Itaalia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugal

South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS

0,98

0,72

Hispaania

IBMWP

0,91

0,55

Bioloogiline kvaliteedielement: põhjataimestik

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| R-M1 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Hispaania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Prantsusmaa | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugal | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Hispaania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Hispaania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugal | European Index (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Hispaania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

R-M1

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Hispaania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Prantsusmaa

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007

0,93

0,80

Portugal

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Hispaania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Hispaania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugal

European Index (CEE)

0,85

0,64

Hispaania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VEEKOGU KATEGOORIA: jõed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: põhjapiirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Jõe tunnused | Valgala (üleminekuvee puhul) | Kõrgus ja geomorfoloogia | Aluselisus
  (mg-ekv/l) | Värvus
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Väikesed madalikujõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, keskmise karedusega vesi | 10–100 km2 | < 200 m või ranniku kõrgeimast punktist allpool | 0,2–1 | < 30
  (Iirimaal < 150) |
| R-N3 | Väikesed või keskmised madalikujõed, soostunud valgala | 10 – 1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Keskmised madalikujõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, keskmise karedusega vesi | 100 – 1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | Väikesed keskmisel kõrgusel asuvad jõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord | 10–100 km2 | Madaliku ja mägismaa vahepealsed | < 0,2 | < 30 |

Tüüp

Jõe tunnused

Valgala (üleminekuvee puhul)

Kõrgus ja geomorfoloogia

Aluselisus

(mg-ekv/l)

Värvus

(mg Pt/l)

R-N1

Väikesed madalikujõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, keskmise karedusega vesi

10–100 km2

< 200 m või ranniku kõrgeimast punktist allpool

0,2–1

< 30

(Iirimaal < 150)

R-N3

Väikesed või keskmised madalikujõed, soostunud valgala

10 – 1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Keskmised madalikujõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, keskmise karedusega vesi

100 – 1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

Väikesed keskmisel kõrgusel asuvad jõed, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord

10–100 km2

Madaliku ja mägismaa vahepealsed

< 0,2

< 30

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp R-N1: | Soome, Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Tüüp R-N3: | Soome, Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-N4: | Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| Tüüp R-N5: | Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |

Tüüp R-N1:

Soome, Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-N3:

Soome, Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-N4:

Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp R-N5:

Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Alljärgnevad tulemused kehtivad kõikide eespool kirjeldatud tüüpide puhul.

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Soome | Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit, esimene versioon | 0,80 | 0,60 |
| Iirimaa | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norra | Average Score per Taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Rootsi | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Ühendkuningriik | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Soome

Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit, esimene versioon

0,80

0,60

Iirimaa

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Norra

Average Score per Taxon (ASPT)

0,99

0,87

Rootsi

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Ühendkuningriik

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Bioloogiline kvaliteedielement: põhjataimestik

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted.

Alljärgnevad tulemused kehtivad kõikide eespool kirjeldatud tüüpide puhul

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Soome | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Iirimaa | Trophic Diatom Index (TDI), uuendatud versioon | 0,93 | 0,78 |
| Rootsi | Rootsi hindamismeetodid, Rootsi EPA määrused (NFS 2008:1), koostatud Indice de Polluosensibilité Spécifique’i (IPS) põhjal | 0,89 | 0,74 |
| Ühendkuningriik | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Soome

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Iirimaa

Trophic Diatom Index (TDI), uuendatud versioon

0,93

0,78

Rootsi

Rootsi hindamismeetodid, Rootsi EPA määrused (NFS 2008:1), koostatud Indice de Polluosensibilité Spécifique’i (IPS) põhjal

0,89

0,74

Ühendkuningriik

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

0,93

0,78

VEEKOGU KATEGOORIA: järved

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Atlandi piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Järve tunnused | Kõrgus
  (m merepinnast) | Keskmine sügavus
  (m) | Aluselisus
  (mg-ekv/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | Väikesed ja suured, madalad ja kalgiveelised madalikujärved | < 200 | 3–15 | > 1 |

Tüüp

Järve tunnused

Kõrgus

(m merepinnast)

Keskmine sügavus

(m)

Aluselisus

(mg-ekv/l)

LA1/2

Väikesed ja suured, madalad ja kalgiveelised madalikujärved

< 200

3–15

> 1

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

Iirimaa ja Ühendkuningriik

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi (klorofüll a)

Tulemused: Ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad kasvuperioodi keskmisi väärtusi ja kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul.

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

LA1/2

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

VEEKOGU KATEGOORIA: järved

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Alpide piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Järve tunnused | Kõrgus
  (m merepinnast) | Keskmine sügavus
  (m) | Aluselisus
  (mg-ekv/l) | Järve suurus
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Suured, madalal või keskmisel kõrgusel asuvad järved, keskmise karedusega kuni kareda veega (Alpide mõju) | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Suured, keskmisel kõrgusel asuvad järved, keskmise karedusega kuni kareda veega (Alpide mõju) | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tüüp

Järve tunnused

Kõrgus

(m merepinnast)

Keskmine sügavus

(m)

Aluselisus

(mg-ekv/l)

Järve suurus

(km2)

L-AL3

Suured, madalal või keskmisel kõrgusel asuvad järved, keskmise karedusega kuni kareda veega (Alpide mõju)

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Suured, keskmisel kõrgusel asuvad järved, keskmise karedusega kuni kareda veega (Alpide mõju)

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüübid L-AL3 ja L-AL4: | Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Sloveenia |
| --- | --- |

Tüübid L-AL3 ja L-AL4:

Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Sloveenia

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameetrid näitavad biomassi

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad aastaseid keskmisi väärtusi ja kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul. Liikmesriigid võivad kasutada klorofüll a, kogu biomahu või mõlemat nimetatud parameetrit.

Klorofüll a

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1—2,7 | 3,8—4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6—4,4 | 6,6—8,0 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

L-AL3

0,70

0,40

2,1—2,7

3,8—4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6—4,4

6,6—8,0

Kogu biomaht

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Kogu biomaht (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3—0,5 | 0,8—1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8—1,1 | 1,9—2,7 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Kogu biomaht (mm3/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

L-AL3

0,60

0,25

0,3—0,5

0,8—1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8—1,1

1,9—2,7

Fütoplankton: parameetrid näitavad taksonoomilist koostist ja rohkust

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklikud parameetrid | Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klassipiirid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Austria
  Sloveenia | Brettum index | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12—4,34 | 3,64—3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69—3,87 | 3,20—3,34 |
| Saksamaa | PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Itaalia | PTIot (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3 (keskmine sügavus < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3 (keskmine sügavus > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklikud parameetrid

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klassipiirid

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Austria

Sloveenia

Brettum index

L-AL3

0,94

0,83

4,12—4,34

3,64—3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69—3,87

3,20—3,34

Saksamaa

PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Itaalia

PTIot (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3 (keskmine sügavus < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3 (keskmine sügavus > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Bioloogiline kvaliteedielement: makrofüüdid

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Austria
  Tüübid L-AL3 ja L-AL4 | Austrias kasutatav makrofüütide hindamise süsteem: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), moodul 1 | 0,80 | 0,60 |
| Saksamaa
  Tüüp L-AL3 | Saksamaal kasutatav makrofüütide ja põhjataimestiku hindamise süsteem: moodul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Saksamaa
  Tüüp L-AL4 | Saksamaal kasutatav makrofüütide ja põhjataimestiku hindamise süsteem: moodulid 1 ja 2 | 0,71 | 0,47 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Austria

Tüübid L-AL3 ja L-AL4

Austrias kasutatav makrofüütide hindamise süsteem: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), moodul 1

0,80

0,60

Saksamaa

Tüüp L-AL3

Saksamaal kasutatav makrofüütide ja põhjataimestiku hindamise süsteem: moodul 1

0,78

0,51

Saksamaa

Tüüp L-AL4

Saksamaal kasutatav makrofüütide ja põhjataimestiku hindamise süsteem: moodulid 1 ja 2

0,71

0,47

VEEKOGU KATEGOORIA: järved

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Kesk-Euroopa/Baltimaade piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Järve tunnused | Kõrgus (m merepinnast) | Keskmine sügavus (m) | Aluselisus (mg-ekv/l) | Hüdroloogiline viibeaeg (aastates) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Madalad kalgiveelised madalikujärved | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Väga madalad kalgiveelised madalikujärved | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |
| L-CB3 | Väikesed madalad madalikujärved, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord (keskmise karedusega vesi) | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 1–10 |

Tüüp

Järve tunnused

Kõrgus (m merepinnast)

Keskmine sügavus (m)

Aluselisus (mg-ekv/l)

Hüdroloogiline viibeaeg (aastates)

L-CB1

Madalad kalgiveelised madalikujärved

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Väga madalad kalgiveelised madalikujärved

< 200

< 3

> 1

0,1–1

L-CB3

Väikesed madalad madalikujärved, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord (keskmise karedusega vesi)

< 200

3–15

0,2–1

1–10

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüübid L-CB1 ja L-CB2: | Belgia, Saksamaa, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Leedu, Läti, Madalmaad, Poola, Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Tüüp L-CB3: | Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Läti, Poola |

Tüübid L-CB1 ja L-CB2:

Belgia, Saksamaa, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Leedu, Läti, Madalmaad, Poola, Ühendkuningriik

Tüüp L-CB3:

Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Läti, Poola

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad kasvuperioodi keskmisi väärtusi ja kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul.

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6—7,0 | 8,0—12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9—11,7 | 21,0—25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3—6,5 | 8,0—12,0 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

L-CB1

0,55

0,32

4,6—7,0

8,0—12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9—11,7

21,0—25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3—6,5

8,0—12,0

Bioloogiline kvaliteedielement: makrofüüdid

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Alljärgnevad tulemused kehtivad tüüpide LCB1 ja LCB2 puhul.

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Belgia | Flaamimaal kasutatav makrofüütide hindamise süsteem | 0,80 | 0,60 |
| Saksamaa | Saksamaal kasutatav makrofüütide hindamise süsteem: võrdlusindeks | 0,75 | 0,50 |
| Eesti | Eestis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem | 0,80 | 0,60 |
| Läti | Lätis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem | 0,80 | 0,60 |
| Madalmaad | Hollandis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Ühendkuningriik | Ühendkuningriigis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Belgia

Flaamimaal kasutatav makrofüütide hindamise süsteem

0,80

0,60

Saksamaa

Saksamaal kasutatav makrofüütide hindamise süsteem: võrdlusindeks

0,75

0,50

Eesti

Eestis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem

0,80

0,60

Läti

Lätis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem

0,80

0,60

Madalmaad

Hollandis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Ühendkuningriik

Ühendkuningriigis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem LEAFPACS

0,80

0,60

VEEKOGU KATEGOORIA: järved

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Vahemere piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Järve tunnused | Kõrgus merepinnast
  (m) | Keskmine sademete hulk aastas (mm) ja temperatuur ( oC) | Keskmine sügavus
  (m) | Aluselisus
  (mg-ekv/l) | Järve suurus
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Sügavad, suured veehoidlad, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, niisked alad, valgala < 20 000 km2 | 0–800 | > 800 või < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | Sügavad, suured, kalgiveelised veehoidlad, valgala < 20 000 km2 | 0–800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tüüp

Järve tunnused

Kõrgus merepinnast

(m)

Keskmine sademete hulk aastas (mm) ja temperatuur ( oC)

Keskmine sügavus

(m)

Aluselisus

(mg-ekv/l)

Järve suurus

(km2)

L-M5/7

Sügavad, suured veehoidlad, liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord, niisked alad, valgala < 20 000 km2

0–800

> 800 või < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

Sügavad, suured, kalgiveelised veehoidlad, valgala < 20 000 km2

0–800

—

> 15

> 1

> 0,5

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüüp L-M5/7: | Kreeka, Prantsusmaa, Portugal, Hispaania, Rumeenia |
| --- | --- |
| Tüüp L-M8: | Küpros, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Rumeenia |

Tüüp L-M5/7:

Kreeka, Prantsusmaa, Portugal, Hispaania, Rumeenia

Tüüp L-M8:

Küpros, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Rumeenia

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameetrid näitavad biomassi

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad suveperioodide keskmisi väärtusi ja valgusrohke vööndi sügavust ning kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul. Liikmesriigid võivad kasutada klorofüll a parameetrit, kogu biomahu parameetrit või mõlemat nimetatut.

Klorofüll a

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Hea-kesise piir | Hea-kesise piir |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7—9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2—6,0 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l)

Hea-kesise piir

Hea-kesise piir

L-M5/7

0,21

6,7—9,5

L-M8

0,43

4,2—6,0

Kogu biomaht

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Kogu biomaht (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Hea-kesise piir | Hea-kesise piir |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Kogu biomaht (mm3/l)

Hea-kesise piir

Hea-kesise piir

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fütoplankton: parameetrid näitavad taksonoomilist koostist ja rohkust

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad suveperioodide keskmisi väärtusi ja eufootilist sügavust ning kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul. Liikmesriigid peavad kasutama vähemalt ühte järgmistest interkalibreeritud parameetritest: tsüanobakterite protsentuaalne osakaal, Kataloonia indeks, Vahemere PTI indeks.

Tsüanobakterite protsentuaalne osakaal

| Tüüp ja riik | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Tsüanobakterite osakaal protsentides |
| --- | --- | --- |
| Hea-kesise piir | Hea-kesise piir |
| Tüüp L-M5/7 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,91 | 9,2 |
| Tüüp L-M8 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,72 | 28,5 |

Tüüp ja riik

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Tsüanobakterite osakaal protsentides

Hea-kesise piir

Hea-kesise piir

Tüüp L-M5/7

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,91

9,2

Tüüp L-M8

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,72

28,5

Ökoloogilise kvaliteedisuhte arvutamisel on kasutatud järgmist valemit: EQR = (100 – piiri väärtus)/(100 – kontrollväärtus).

Kataloonia indeks

| Tüüp ja riik | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Kataloonia indeks |
| --- | --- | --- |
| Hea-kesise piir | Hea-kesise piir |
| Tüüp L-M5/7 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,97 | 10,6 |
| Tüüp L-M8 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,98 | 7,7 |

Tüüp ja riik

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Kataloonia indeks

Hea-kesise piir

Hea-kesise piir

Tüüp L-M5/7

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,97

10,6

Tüüp L-M8

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,98

7,7

Ökoloogilise kvaliteedisuhte arvutamisel on kasutatud järgmist valemit: EQR = (400 – piiri väärtus)/(400 – kontrollväärtus).

Vahemere PTI indeks

| Tüüp ja riik | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Vahemere PTI |
| --- | --- | --- |
| Hea-kesise piir | Hea-kesise piir |
| Tüüp L-M5/7 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,75 | 2,32 |
| Tüüp L-M8 |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,77 | 2,38 |

Tüüp ja riik

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Vahemere PTI

Hea-kesise piir

Hea-kesise piir

Tüüp L-M5/7

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,75

2,32

Tüüp L-M8

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,77

2,38

VEEKOGU KATEGOORIA: järved

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: põhjapiirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Järve tunnused | Kõrgus
  (m merepinnast) | Keskmine sügavus
  (m) | Aluselisus
  (mg-ekv/l) | Värvus
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | Madalad, keskmise kareduse ja heleda veega madalikujärved | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | Madalad, pehme ja heleda veega madalikujärved | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | Sügavad, pehme ja heleda veega madalikujärved | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | Madalad, pehmeveelised madalikujärved, keskmine humiinainete sisaldus | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN5 | Madalad, keskmisel kõrgusel asuvad pehme ja heleda veega järved | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Madalad, keskmisel kõrgusel asuvad pehmeveelised järved, keskmine humiinainete sisaldus | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| LN8a | Madalad madalikujärved, keskmise karedusega vesi, keskmine humiinainete sisaldus | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Tüüp

Järve tunnused

Kõrgus

(m merepinnast)

Keskmine sügavus

(m)

Aluselisus

(mg-ekv/l)

Värvus

(mg Pt/l)

LN1

Madalad, keskmise kareduse ja heleda veega madalikujärved

< 200

3–15

0,2–1

< 30

LN2a

Madalad, pehme ja heleda veega madalikujärved

< 200

3–15

< 0,2

< 30

LN2b

Sügavad, pehme ja heleda veega madalikujärved

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

Madalad, pehmeveelised madalikujärved, keskmine humiinainete sisaldus

< 200

3–15

< 0,2

30–90

LN5

Madalad, keskmisel kõrgusel asuvad pehme ja heleda veega järved

200–800

3–15

< 0,2

< 30

LN6a

Madalad, keskmisel kõrgusel asuvad pehmeveelised järved, keskmine humiinainete sisaldus

200–800

3–15

< 0,2

30–90

LN8a

Madalad madalikujärved, keskmise karedusega vesi, keskmine humiinainete sisaldus

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüübid LN1, LN2a, LN3a ja LN8a: | Iirimaa, Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Tüübid LN1, LN2a, LN3a ja LN8a:

Iirimaa, Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

| Tüübid LN2b, LN5 ja LN6a | : | Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

Tüübid LN2b, LN5 ja LN6a

:

Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad kasvuperioodi keskmisi väärtusi ja kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul.

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0—7,0 | 7,5—10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0—5,0 | 5,0—8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0—5,0 | 4,5—7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0—7,0 | 8,0—12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0—4,0 | 3,0—6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0—6,0 | 6,0—9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0—10,0 | 10,5—15,0 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Klorofüll a kontsentratsioon (μg/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

LN1

0,50

0,33

5,0—7,0

7,5—10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0—5,0

5,0—8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0—5,0

4,5—7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0—7,0

8,0—12,0

LN5

0,50

0,33

2,0—4,0

3,0—6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0—6,0

6,0—9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0—10,0

10,5—15,0

Bioloogiline kvaliteedielement: makrofüüdid

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus (üksnes interkalibreeritud makrofüütide puhul).

| Tüüp | Järve tunnused | Aluselisus (mg-ekv/l) | Värvus (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | Pehme, hele vesi | 0,05—0,2 | < 30 |
| 102 | Pehme vesi, suur humiinainete sisaldus | 0,05—0,2 | > 30 |
| 201 | Keskmise karedusega hele vesi | 0,2—1,0 | < 30 |
| 202 | Keskmise karedusega vesi, suur humiinainete sisaldus | 0,2—1,0 | > 30 |
| 301 | Kare, hele vesi | > 1,0 | < 30 |
| 302 | Kare vesi, suur humiinainete sisaldus | > 1,0 | > 30 |

Tüüp

Järve tunnused

Aluselisus (mg-ekv/l)

Värvus (mg Pt/l)

101

Pehme, hele vesi

0,05—0,2

< 30

102

Pehme vesi, suur humiinainete sisaldus

0,05—0,2

> 30

201

Keskmise karedusega hele vesi

0,2—1,0

< 30

202

Keskmise karedusega vesi, suur humiinainete sisaldus

0,2—1,0

> 30

301

Kare, hele vesi

> 1,0

< 30

302

Kare vesi, suur humiinainete sisaldus

> 1,0

> 30

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüübid 101, 102, 201 ja 202: | Iirimaa, Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Tüübid 101, 102, 201 ja 202:

Iirimaa, Soome, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

| Tüüp 301 | Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Tüüp 302 | Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik |

Tüüp 301

Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Tüüp 302

Iirimaa, Norra, Rootsi, Ühendkuningriik

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Iirimaa | Free Macrophyte Index | Kõik interkalibreeritud tüübid | 0,90 | 0,68 |
| Rootsi | Macrophyte Trophic index (Ecke) | Tüüp 101 | 0,98 | 0,79 |
| Tüüp 102 | 0,98 | 0,88 |
| Tüüp 201 | 0,94 | 0,83 |
| Tüüp 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norra | Macrophyte Trophic Index (Mjelde) | Tüüp 101 | 0,94 | 0,61 |
| Tüüp 102 | 0,96 | 0,65 |
| Tüüp 201 | 0,91 | 0,72 |
| Tüüp 202 | 0,9 | 0,77 |
| Tüüp 301 | 0,92 | 0,69 |
| Ühendkuningriik | Ühendkuningriigis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem LEAFPACS | Kõik interkalibreeritud tüübid | 0,80 | 0,60 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Iirimaa

Free Macrophyte Index

Kõik interkalibreeritud tüübid

0,90

0,68

Rootsi

Macrophyte Trophic index (Ecke)

Tüüp 101

0,98

0,79

Tüüp 102

0,98

0,88

Tüüp 201

0,94

0,83

Tüüp 202

0,96

0,83

Norra

Macrophyte Trophic Index (Mjelde)

Tüüp 101

0,94

0,61

Tüüp 102

0,96

0,65

Tüüp 201

0,91

0,72

Tüüp 202

0,9

0,77

Tüüp 301

0,92

0,69

Ühendkuningriik

Ühendkuningriigis kasutatav makrofüütide hindamise süsteem LEAFPACS

Kõik interkalibreeritud tüübid

0,80

0,60

VEEKOGU KATEGOORIA: ranniku- ja siirdeveed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Läänemere piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Soolsus (psu) | Ranniku avatus | Sügavus | Jääkatte kestus (päevade arv) | Muud tunnused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5–3 | Varjatud | Madal | > 150 | Botnia lahe põhjaosa („Northern Quark”) |
| CW B2 | 3–6 | Varjatud | Madal | 90–150 | Botnia lahe lõunaosa |
| CW B3 a | 3–6 | Varjatud | Madal | ~90 | Botnia lahe ala lõunaosast kuni Saaristomere ja Soome lahe lääneosani |
| CW B3 b | 3–6 | Avatud | Madal | ~90 |
| CW B12 a

  Eastern Baltic Sea | 5–8 | Varjatud | Madal | — | Liivi laht |
| CW B12 b

  Western Baltic Sea | 8–22 | Varjatud | Madal | — | Rootsi lõunarannik ja Läänemere edelaosa avatud rannik Taanis ja Saksamaal |
| CW B13 | 6–22 | Avatud | Madal | — | Eesti, Läti, Leedu ja Poola ning Taanile kuuluva Bornholmi saare rannik |
| CW B 14 | 6–22 | Varjatud | Madal | — | Laguunid |
| TW B 13 | 6–22 | Avatud | Madal | — | Siirdeveed, Leedu ja Poola rannikul |

Tüüp

Soolsus (psu)

Ranniku avatus

Sügavus

Jääkatte kestus (päevade arv)

Muud tunnused

CW B0

0,5–3

Varjatud

Madal

> 150

Botnia lahe põhjaosa („Northern Quark”)

CW B2

3–6

Varjatud

Madal

90–150

Botnia lahe lõunaosa

CW B3 a

3–6

Varjatud

Madal

~90

Botnia lahe ala lõunaosast kuni Saaristomere ja Soome lahe lääneosani

CW B3 b

3–6

Avatud

Madal

~90

CW B12 a

Eastern Baltic Sea

5–8

Varjatud

Madal

—

Liivi laht

CW B12 b

Western Baltic Sea

8–22

Varjatud

Madal

—

Rootsi lõunarannik ja Läänemere edelaosa avatud rannik Taanis ja Saksamaal

CW B13

6–22

Avatud

Madal

—

Eesti, Läti, Leedu ja Poola ning Taanile kuuluva Bornholmi saare rannik

CW B 14

6–22

Varjatud

Madal

—

Laguunid

TW B 13

6–22

Avatud

Madal

—

Siirdeveed, Leedu ja Poola rannikul

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüübid CWB0, CWB2, CWB3a ja CWB3b: | Soome, Rootsi |
| --- | --- |

Tüübid CWB0, CWB2, CWB3a ja CWB3b:

Soome, Rootsi

| Tüüp CWB12a | Eesti |
| --- | --- |
| Tüüp CWB12b | Saksamaa, Taani, Rootsi |
| Tüüp CWB13 | Taani, Eesti, Leedu, Läti, Poola |
| Tüüp CWB14 | Taani, Poola |
| Tüüp TWB13 | Leedu, Poola |

Tüüp CWB12a

Eesti

Tüüp CWB12b

Saksamaa, Taani, Rootsi

Tüüp CWB13

Taani, Eesti, Leedu, Läti, Poola

Tüüp CWB14

Taani, Poola

Tüüp TWB13

Leedu, Poola

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| CW B0 |
| Soome | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index | 0,99 | 0,59 |
| Rootsi | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Soome | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index | 0,95 | 0,57 |
| Rootsi | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Soome | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index | 0,89 | 0,53 |
| Rootsi | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Soome | BBI – Finnish Brackish water Benthic Index | 0,90 | 0,54 |
| Rootsi | BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna) | 0,76 | 0,29 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

CW B0

Soome

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index

0,99

0,59

Rootsi

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna)

0,77

0,31

CW B2

Soome

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index

0,95

0,57

Rootsi

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna)

0,76

0,29

CW B3 a

Soome

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index

0,89

0,53

Rootsi

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna)

0,76

0,29

CW B3 b

Soome

BBI – Finnish Brackish water Benthic Index

0,90

0,54

Rootsi

BQI – Swedish multimetric biological quality index (soft sediment infauna)

0,76

0,29

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi (klorofüll a)

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kajastavad suveperioodi (mai/juuni – september) keskmisi väärtusi

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted | Parameetri väärtus/ulatus,
  klorofüll a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| CW B0 | | | | |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5—1,8) | 2,3 (2,0—2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3—2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Varjatud, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2—2,6) | 3,5 (2,9—4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Avatud, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Läänemere idaosa, soolsus 5–8 psu, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Läänemere lääneosa, soolsus 8–22 psu, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1—1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Taani, Eesti ja Läti | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Taani | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Parameetri väärtus/ulatus,

klorofüll a (μg/l)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

CW B0

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,76

0,56

1,7 (1,5—1,8)

2,3 (2,0—2,7)

CW B2

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3—2,6)

CW B3 a

Varjatud, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,71

0,49

2,4 (2,2—2,6)

3,5 (2,9—4,0)

CW B3 b

Avatud, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Läänemere idaosa, soolsus 5–8 psu, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Läänemere lääneosa, soolsus 8–22 psu, kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,92

0,63

1,3 (1,1—1,5)

1,9

CW B 13

Taani, Eesti ja Läti

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Taani

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Kõik kõnealust tüüpi omavad riigid

0,90

0,66

4,2

5,8

Bioloogiline kvaliteedielement: katteseemnetaimed

Katteseemnetaimed: parameeter näitab rohkust (meriheina Zostera marina sügavuspiir)

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted | Parameetri väärtus/ulatus
  Meriheina Zostera marina sügavuspiir (m) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| CW B 12 b | | | | |
| Taani ja Saksamaa, avatud rannik | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0—9,4) | 7 (6,6—7,1) |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Parameetri väärtus/ulatus

Meriheina Zostera marina sügavuspiir (m)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

CW B 12 b

Taani ja Saksamaa, avatud rannik

0,90

0,74

8,5 (8,0—9,4)

7 (6,6—7,1)

VEEKOGU KATEGOORIA: ranniku- ja siirdeveed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Kirde-Atlandi piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Tunnused | Soolsus (psu),
  loodete ulatus (m),
  sügavus (m) | Hoovuste kiirus (sõlmedes),
  ranniku avatus | Segunemine,
  viibeaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Madal avaookean, avatud või varjatud, euhaliinne | > 30
  Keskmise ulatusega looded 1–5
  < 30 | Keskmise kiirusega 1–3,
  avatud või varjatud | Täielikult segunenud
  Päevad |
| NEA1/26b | Madalad sisemered, avatud või varjatud, euhaliinsed | > 30
  Keskmise ulatusega looded 1–5
  < 30 | Keskmise kiirusega 1–3
  Avatud või varjatud | Täielikult segunenud
  Päevad |
| NEA1/26c | Sisemered, avatud või varjatud, osaliselt kihistunud | > 30
  Väikese/keskmise ulatusega looded < 1–5
  < 30 | Keskmise kiirusega 1–3
  Avatud või varjatud | Osaliselt kihistunud
  Päevad kuni nädalad |
| NEA1/26d | Skandinaavia poolsaare rannik, avatud või varjatud, madalad veed | > 30
  Väikese ulatusega looded < 1
  < 30 | Aeglased < 1
  Avatud või poolavatud | Osaliselt kihistunud
  Päevad kuni nädalad |
| NEA1/26e | Madalad tõusvoolude alad, avatud või varjatud, euhaliinsed | > 30
  Keskmise ulatusega looded 1–5
  < 30 | Keskmise kiirusega 1–3
  Avatud või varjatud | Täielikult segunenud
  Päevad |
| NEA3/4 | Polühaliinne, avatud või poolavatud (Waddeni mere tüüp) | Polühaliinne 18–30
  Keskmise ulatusega looded 1–5
  < 30 | Keskmise kiirusega 1–3
  Avatud või poolavatud | Täielikult segunenud
  Päevad |
| NEA7 | Sügavad fjordide süsteemid | > 30
  Keskmise ulatusega looded 1–5
  > 30 | Aeglased < 1
  Varjatud | Täielikult segunenud
  Päevad |
| NEA8 | Skagerraki loodeosa tüüp, polühaliinne, väikese ulatusega looded, varjatud, madalad veed | Polühaliinne 18–30
  Väikese ulatusega looded < 1
  < 30 | Aeglased < 1
  Varjatud | Osaliselt kihistunud
  Päevad kuni nädalad |
| NEA9 | Fjordid, mille suudmes on madal põhjalävend, keskosa on väga sügav, põhjakihtide veevahetus on takistatud | Polühaliinsed 18–30
  Väikese ulatusega looded < 1
  > 30 | Aeglased < 1
  Varjatud | Osaliselt kihistunud
  Nädalad |
| NEA10 | Skagerraki kirdeosa tüüp, polühaliinne, väikese ulatusega looded, avatud, sügav | Polühaliinne 18–30
  Väikese ulatusega looded < 1
  > 30 | Aeglased < 1
  Avatud | Osaliselt kihistunud
  Päevad |
| NEA11 | Siirdeveed | Oligohaliinsed 0–35
  Väikese kuni suure ulatusega looded
  < 30 | Muutuv
  Varjatud või poolavatud | Osaliselt või alaliselt kihistunud,
  päevad kuni nädalad |

Tüüp

Tunnused

Soolsus (psu),

loodete ulatus (m),

sügavus (m)

Hoovuste kiirus (sõlmedes),

ranniku avatus

Segunemine,

viibeaeg

NEA1/26a

Madal avaookean, avatud või varjatud, euhaliinne

> 30

Keskmise ulatusega looded 1–5

< 30

Keskmise kiirusega 1–3,

avatud või varjatud

Täielikult segunenud

Päevad

NEA1/26b

Madalad sisemered, avatud või varjatud, euhaliinsed

> 30

Keskmise ulatusega looded 1–5

< 30

Keskmise kiirusega 1–3

Avatud või varjatud

Täielikult segunenud

Päevad

NEA1/26c

Sisemered, avatud või varjatud, osaliselt kihistunud

> 30

Väikese/keskmise ulatusega looded < 1–5

< 30

Keskmise kiirusega 1–3

Avatud või varjatud

Osaliselt kihistunud

Päevad kuni nädalad

NEA1/26d

Skandinaavia poolsaare rannik, avatud või varjatud, madalad veed

> 30

Väikese ulatusega looded < 1

< 30

Aeglased < 1

Avatud või poolavatud

Osaliselt kihistunud

Päevad kuni nädalad

NEA1/26e

Madalad tõusvoolude alad, avatud või varjatud, euhaliinsed

> 30

Keskmise ulatusega looded 1–5

< 30

Keskmise kiirusega 1–3

Avatud või varjatud

Täielikult segunenud

Päevad

NEA3/4

Polühaliinne, avatud või poolavatud (Waddeni mere tüüp)

Polühaliinne 18–30

Keskmise ulatusega looded 1–5

< 30

Keskmise kiirusega 1–3

Avatud või poolavatud

Täielikult segunenud

Päevad

NEA7

Sügavad fjordide süsteemid

> 30

Keskmise ulatusega looded 1–5

> 30

Aeglased < 1

Varjatud

Täielikult segunenud

Päevad

NEA8

Skagerraki loodeosa tüüp, polühaliinne, väikese ulatusega looded, varjatud, madalad veed

Polühaliinne 18–30

Väikese ulatusega looded < 1

< 30

Aeglased < 1

Varjatud

Osaliselt kihistunud

Päevad kuni nädalad

NEA9

Fjordid, mille suudmes on madal põhjalävend, keskosa on väga sügav, põhjakihtide veevahetus on takistatud

Polühaliinsed 18–30

Väikese ulatusega looded < 1

> 30

Aeglased < 1

Varjatud

Osaliselt kihistunud

Nädalad

NEA10

Skagerraki kirdeosa tüüp, polühaliinne, väikese ulatusega looded, avatud, sügav

Polühaliinne 18–30

Väikese ulatusega looded < 1

> 30

Aeglased < 1

Avatud

Osaliselt kihistunud

Päevad

NEA11

Siirdeveed

Oligohaliinsed 0–35

Väikese kuni suure ulatusega looded

< 30

Muutuv

Varjatud või poolavatud

Osaliselt või alaliselt kihistunud,

päevad kuni nädalad

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

| Tüüp NEA1/26a: | Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Norra, Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Tüüp NEA1/26b: | Belgia, Prantsusmaa, Madalmaad, Ühendkuningriik |
| Tüüp NEA1/26c: | Saksamaa, Taani |
| Tüüp NEA1/26d: | Taani |
| Tüüp NEA1/26e: | Portugal, Hispaania |
| Tüüp NEA3/4: | Saksamaa, Madalmaad |
| Tüüp NEA7: | Norra, Ühendkuningriik |
| Tüüp NEA8: | Taani, Norra, Rootsi |
| Tüüp NEA9: | Norra, Rootsi |
| Tüüp NEA10: | Norra, Rootsi |
| Tüüp NEA11: | Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Ühendkuningriik |

Tüüp NEA1/26a:

Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Norra, Ühendkuningriik

Tüüp NEA1/26b:

Belgia, Prantsusmaa, Madalmaad, Ühendkuningriik

Tüüp NEA1/26c:

Saksamaa, Taani

Tüüp NEA1/26d:

Taani

Tüüp NEA1/26e:

Portugal, Hispaania

Tüüp NEA3/4:

Saksamaa, Madalmaad

Tüüp NEA7:

Norra, Ühendkuningriik

Tüüp NEA8:

Taani, Norra, Rootsi

Tüüp NEA9:

Norra, Rootsi

Tüüp NEA10:

Norra, Rootsi

Tüüp NEA11:

Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Ühendkuningriik

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Tulemused kehtivad üksnes pehmete setetega elupaikade puhul (loodetest mõjutatud muda/liivaalad).

| Tüüp ja riik | Siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Tüübid NEA1/26, NEA 3/4 ja NEA 7 (näitajad viitavad peamiselt orgaanilisele ja toksilisele reostusele pehmete setetega elupaikades) |
| Taani | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Prantsusmaa | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Saksamaa | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Iirimaa | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norra | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugal | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Hispaania | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Ühendkuningriik | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tüübid NEA1/26 ja NEA3/4 (indeks viitab mitmele koormusele mitmes elupaigas) |
| Belgia | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Madalmaad | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tüübid NEA8/9/10 |
| Taani | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norra | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Rootsi | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tüüp ja riik

Siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Tüübid NEA1/26, NEA 3/4 ja NEA 7 (näitajad viitavad peamiselt orgaanilisele ja toksilisele reostusele pehmete setetega elupaikades)

Taani

DKI

0,67

0,53

Prantsusmaa

M-AMBI

0,77

0,53

Saksamaa

M-AMBI

0,85

0,70

Iirimaa

IQI

0,75

0,64

Norra

NQI

0,92

0,81

Portugal

P-BAT

0,79

0,58

Hispaania

M-AMBI

0,77

0,53

Ühendkuningriik

IQI

0,75

0,64

Tüübid NEA1/26 ja NEA3/4 (indeks viitab mitmele koormusele mitmes elupaigas)

Belgia

BEQI

0,80

0,60

Madalmaad

BEQI

0,80

0,60

Tüübid NEA8/9/10

Taani

DKI

0,82

0,63

Norra

NQI

0,92

0,81

Rootsi

BQI

0,89

0,68

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi (klorofüll a)

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul. Parameetri väärtuseid väljendatakse mõõtühikuga μg/l (90 % väärtus) ja arvutatakse välja kindlaksmääratud kasvuperioodi (kuus aastat) jooksul. Kõnealused tulemused kehtivad selliste geograafiliste piirkondade puhul, mis kuuluvad tehnilises aruandes kirjeldatud tüüpide alla.

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Väärtused (μg/l, 90 %) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väärtused (μg/l, 90 %)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fütoplankton: parameeter näitab liigilist koostist (õitsemist)

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik parameeter | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Väärtused (üksikute taksonite läviväärtusi ületavate lugemite %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgia | | | | | |
| Saksamaa | | | | | |
| Madalmaad | | | | | |
| Ühendkuningriik | Phaeocystise’e õitsemine | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Hispaania | | | | | |
| Prantsusmaa | | | | | |
| Iirimaa | | | | | |
| Ühendkuningriik | Taksonite rakkude arv | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugal | | | | | |
| Hispaania | Taksonite rakkude arv | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik parameeter

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väärtused (üksikute taksonite läviväärtusi ületavate lugemite %)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgia

Saksamaa

Madalmaad

Ühendkuningriik

Phaeocystise’e õitsemine

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Ühendkuningriik

Taksonite rakkude arv

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugal

Hispaania

Taksonite rakkude arv

0,83

0,51

30

49

Bioloogiline kvaliteedielement: makrovetikad

Makrovetikad: parameeter näitab koostist

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik parameeter | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| NEA1/26 |
| Iirimaa | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Norra | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Ühendkuningriik | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Hispaania | Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit: CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugal | Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit: MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Iirimaa
  Ühendkuningriik | Opportunistic Macroalgae Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norra
  Rootsi | Subtidal Algae (Depth Limit of macroalgal Species) | 0,81 | 0,61 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik parameeter

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

NEA1/26

Iirimaa

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Norra

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Ühendkuningriik

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Hispaania

Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit: CFR

0,81

0,57

Portugal

Meetod, mille puhul analüüsitakse mitut parameetrit: MarMAT

0,82

0,64

Iirimaa

Ühendkuningriik

Opportunistic Macroalgae Multimetric System

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norra

Rootsi

Subtidal Algae (Depth Limit of macroalgal Species)

0,81

0,61

Bioloogiline kvaliteedielement: katteseemnetaimed

Katteseemnetaimed: parameeter näitab liigilist koostist ja rohkust

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

| Tüüp ja riik | Interkalibreeritud siseriiklik parameeter | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Parameetri väärtused (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Iirimaa
  Madalmaad
  Ühendkuningriik | Intertidal Seagrass Abundance (density) and Species Composition Multimetric | 0,90 | 0,70 | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Saksamaa
  Iirimaa
  Madalmaad
  Ühendkuningriik | Intertidal Seagrass (Area: Acreage/bed extent) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tüüp ja riik

Interkalibreeritud siseriiklik parameeter

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Parameetri väärtused (1)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Iirimaa

Madalmaad

Ühendkuningriik

Intertidal Seagrass Abundance (density) and Species Composition Multimetric

0,90

0,70

Ei kohaldata

Ei kohaldata

NEA1/26, NEA3/4

Saksamaa

Iirimaa

Madalmaad

Ühendkuningriik

Intertidal Seagrass (Area: Acreage/bed extent)

0,90

0,70

10

30

VEEKOGU KATEGOORIA: ranniku- ja siirdeveed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Vahemere piirkond

Tulemused kehtivad üksnes rannikuvete puhul.

Tüpoloogia on välja arendatud üksnes spetsiifiliste kvaliteedielementide jaoks (vt allpool).

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Alljärgnevad tulemused kehtivad üksnes pehmete setete puhul.

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Küpros | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Kreeka | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Sloveenia | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Hispaania | MEDOCC index | 0,73 | 0,47 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Küpros

Bentix

0,75

0,58

Kreeka

Bentix

0,75

0,58

Sloveenia

M-AMBI

0,83

0,62

Hispaania

MEDOCC index

0,73

0,47

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus (üksnes fütoplanktoni puhul)

| Tüüp | Tunnused | Tihedus (kg/m3) | Aastane keskmine soolsus (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| I tüüp | Suur magevee mõju | < 25 | < 34,5 |
| IIA tüüp | Keskmine magevee mõju (kontinendi mõju) | 25–27 | 34,5—37,5 |
| IIIW tüüp | Mandri rannik, puudub magevee mõju (Vahemere lääneosa) | > 27 | > 37,5 |
| IIIE tüüp | Puudub magevee mõju (Vahemere idaosa) | > 27 | > 37,5 |

Tüüp

Tunnused

Tihedus (kg/m3)

Aastane keskmine soolsus (psu)

I tüüp

Suur magevee mõju

< 25

< 34,5

IIA tüüp

Keskmine magevee mõju (kontinendi mõju)

25–27

34,5—37,5

IIIW tüüp

Mandri rannik, puudub magevee mõju (Vahemere lääneosa)

> 27

> 37,5

IIIE tüüp

Puudub magevee mõju (Vahemere idaosa)

> 27

> 37,5

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe

| Tüüp I: | Prantsusmaa, Itaalia |
| --- | --- |
| Tüüp IIA: | Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Sloveenia |
| Tüüp IIIW: | Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia |
| Tüüp IIIE: | Kreeka, Küpros |

Tüüp I:

Prantsusmaa, Itaalia

Tüüp IIA:

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Sloveenia

Tüüp IIIW:

Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia

Tüüp IIIE:

Kreeka, Küpros

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi (klorofüll a)

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

Alljärgnevad tulemused kehtivad kõikide kõnealust tüüpi omavate riikide puhul. Parameetri väärtuseid väljendatakse mõõtühikuga μg/l klorofüll a-d (90 % väärtus) ja arvutatakse välja aasta jooksul (vähemalt viieaastase ajavahemiku piires). Kõnealused tulemused kehtivad selliste geograafiliste piirkondade puhul, mis kuuluvad tehnilises aruandes kirjeldatud tüüpide alla.

| Tüüp | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Väärtused (μg/l, 90 %) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| IIA tüüp | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| IIIW tüüp | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| IIIE tüüp | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tüüp

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väärtused (μg/l, 90 %)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

IIA tüüp

0,80

0,53

2,4

3,6

IIIW tüüp

0,80

0,50

1,1

1,8

IIIE tüüp

0,80

0,20

0,1

0,4

Bioloogiline kvaliteedielement: makrovetikad

Tulemused: siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Alljärgnevad tulemused kehtivad infralitoraali ülemise vööndi puhul (sügavus 3,5–0,2 m) kivisel rannikul.

| Riik | Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Küpros | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Prantsusmaa | CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities | 0,75 | 0,60 |
| Kreeka | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Sloveenia | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Hispaania | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Riik

Interkalibreeritud siseriiklik klassifitseerimissüsteem

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Küpros

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Prantsusmaa

CARLIT – Cartography of Littoral and upper-sublittoral rocky-shore communities

0,75

0,60

Kreeka

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Sloveenia

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Hispaania

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

VEEKOGU KATEGOORIA: ranniku- ja siirdeveed

INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Musta mere piirkond

Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus

| Tüüp | Tunnused |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mesohaliinne, väikese ulatusega looded (< 1 m), madal (< 30 m), poolavatud, segatüüpi põhi |

Tüüp

Tunnused

CW-BL1

Mesohaliinne, väikese ulatusega looded (< 1 m), madal (< 30 m), poolavatud, segatüüpi põhi

Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe:

Bulgaaria ja Rumeenia

TULEMUSED

Bioloogiline kvaliteedielement: fütoplankton

Fütoplankton: parameeter näitab biomassi

Tulemused: ökoloogiline kvaliteedisuhe ja parameetri väärtused

| Hooaeg | Ökoloogiline kvaliteedisuhe | Biomassi väärtused (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir | Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Talv | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Kevad | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Suvi | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Sügis | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Hooaeg

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Biomassi väärtused (mg/m3)

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Talv

0,93

0,78

1 770

3 420

Kevad

0,93

0,78

3 515

5 690

Suvi

0,93

0,78

1 281

2 526

Sügis

0,93

0,78

1 840

3 640

Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad

Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted

Liikmesriigid peavad kasutama vähemalt ühte järgmistest interkalibreeritud parameetritest: Shannoni taksonierisus H’, AMBI, M-AMBI

| Interkalibreeritud siseriiklikud parameetrid | Ökoloogiline kvaliteedisuhe |
| --- | --- |
| Väga hea – hea piir | Hea-kesise piir |
| Shannoni taksonierisus H’ | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Interkalibreeritud siseriiklikud parameetrid

Ökoloogiline kvaliteedisuhe

Väga hea – hea piir

Hea-kesise piir

Shannoni taksonierisus H’

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Loodetevööndi mererohu väärtused on väljendatud mererohu kao ulatusena (protsentides) võrdluspiirkonnas.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---