# Úřední věstník L 53/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 53 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5226. února 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 53

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5226. února 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 157/2009 ze dne 25. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 158/2009 ze dne 25. února 2009, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 16. do 20. února 2009 | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 159/2009 ze dne 25. února 2009, kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chabichou du Poitou (CHOP)) | 8 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 157/2009 ze dne 25. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 158/2009 ze dne 25. února 2009, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 16. do 20. února 2009

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 159/2009 ze dne 25. února 2009, kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chabichou du Poitou (CHOP))

8

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/157/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008 o opatření podpory C 51/05 (ex NN 84/05), které provedla Francie ve prospěch skupiny IFP
  (oznámeno pod číslem K(2008) 1330)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2009 o přijetí pracovního plánu na rok 2009 k provedení druhého akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) a o kritériích pro výběr, přidělení a dalších kritériích týkajících se finančních příspěvků na akce tohoto programu (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2009, kterou se Rakousku uděluje výjimka podle rozhodnutí 2008/671/ES o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5875–5905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1136) | 74 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | Evropská centrální banka |
| | | 2009/160/ES |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 19. prosince 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/157/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008 o opatření podpory C 51/05 (ex NN 84/05), které provedla Francie ve prospěch skupiny IFP
  (oznámeno pod číslem K(2008) 1330)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 1330)

1

13

2009/158/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2009 o přijetí pracovního plánu na rok 2009 k provedení druhého akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) a o kritériích pro výběr, přidělení a dalších kritériích týkajících se finančních příspěvků na akce tohoto programu (
  1
  )

1

41

2009/159/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2009, kterou se Rakousku uděluje výjimka podle rozhodnutí 2008/671/ES o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5875–5905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1136)

(oznámeno pod číslem K(2009) 1136)

74

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

2009/160/ES

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 19. prosince 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 157/2009

ze dne 25. února 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. února 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 158/2009

ze dne 25. února 2009,

kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 16. do 20. února 2009

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 a/nebo s nařízením Rady (ES) č. 508/2007 ze dne 7. května 2007 o otevření celních kvót na dovoz surového třtinového cukru do Bulharska a Rumunska za účelem zásobování rafinérií pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 (3) byly v období od 16. do 20. února 2009 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství, které je stejné jako dostupné množství pro pořadové číslo 09.4351 (2008–2009) nebo toto množství přesahuje. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 a/nebo s nařízením Rady (ES) č. 508/2007 ze dne 7. května 2007 o otevření celních kvót na dovoz surového třtinového cukru do Bulharska a Rumunska za účelem zásobování rafinérií pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 (3) byly v období od 16. do 20. února 2009 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství, které je stejné jako dostupné množství pro pořadové číslo 09.4351 (2008–2009) nebo toto množství přesahuje.

| (2) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu, |
| --- | --- |

(2)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané od 16. do 20. února 2009 podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 950/2006 a/nebo podle článku 3 nařízení (ES) č. 508/2007 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Preferenční cukr AKT/INDIE

Kapitola IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosažen |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | 100 | |
| 09.4334 | Konžská republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indie | 0 | Dosažen |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Keňa | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauricius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Dosažen |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 0 | Dosažen |
| 09.4347 | Tanzanie | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Dosažen |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosažen

09.4333

Pobřeží slonoviny

100

09.4334

Konžská republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indie

0

Dosažen

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Keňa

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauricius

100

09.4343

Mosambik

0

Dosažen

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

0

Dosažen

09.4347

Tanzanie

100

09.4348

Trinidad a Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

100

09.4351

Zimbabwe

100

Dosažen

Preferenční cukr AKT/INDIE

Kapitola IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok července–září 2009

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | — | |
| 09.4334 | Konžská republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Indie | 0 | Dosažen |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Keňa | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauricius | — | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanie | — | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Pobřeží slonoviny

—

09.4334

Konžská republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Indie

0

Dosažen

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Keňa

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauricius

—

09.4343

Mosambik

100

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

100

09.4347

Tanzanie

—

09.4348

Trinidad a Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

—

09.4351

Zimbabwe

—

Doplňkový cukr

Kapitola V nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indie | — | |
| 09.4316 | Země, které podepsaly protokol AKT | — | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4315

Indie

—

09.4316

Země, které podepsaly protokol AKT

—

Koncesní cukr CXL

Kapitola VI nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | 0 | Dosažen |
| 09.4318 | Brazílie | 0 | Dosažen |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosažen |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4317

Austrálie

0

Dosažen

09.4318

Brazílie

0

Dosažen

09.4319

Kuba

0

Dosažen

09.4320

Ostatní třetí země

0

Dosažen

Cukr z balkánských zemí

Kapitola VII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | 100 | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | 0 | Dosažen |
| 09.4326 | Srbsko a Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 100 | |
| 09.4328 | Chorvatsko | 100 | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4324

Albánie

100

09.4325

Bosna a Hercegovina

0

Dosažen

09.4326

Srbsko a Kosovo (1)

100

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

100

09.4328

Chorvatsko

100

Cukr výjimečného a průmyslového dovozu

Kapitola VIII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Výjimečný | — | |
| 09.4390 | Průmyslový | 100 | |

Pořadové číslo

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4380

Výjimečný

—

09.4390

Průmyslový

100

Dodatečný cukr podle dohody o hospodářském partnerství

Kapitola VIIIa nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzanie, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4434 | Mosambik | 0 | Dosažen |
| 09.4435 | Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánská republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svatý Kryštof a Nevis, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Surinam, Trinidad a Tobago | 0 | Dosažen |
| 09.4436 | Dominikánská republika | 0 | Dosažen |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Nová Guinea | 100 | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4431

Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzanie, Uganda

100

09.4433

Svazijsko

100

09.4434

Mosambik

0

Dosažen

09.4435

Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánská republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svatý Kryštof a Nevis, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Surinam, Trinidad a Tobago

0

Dosažen

09.4436

Dominikánská republika

0

Dosažen

09.4437

Fidži, Papua-Nová Guinea

100

Dovoz cukru v rámci přechodných celních kvót otevřených pro Bulharsko a Rumunsko

Článek 1 nařízení (ES) č. 508/2007

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulharsko | 0 | Dosažen |
| 09.4366 | Rumunsko | 100 | |

Pořadové číslo

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4365

Bulharsko

0

Dosažen

09.4366

Rumunsko

100

---

(1)  Podle definice usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

---

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 159/2009

ze dne 25. února 2009,

kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chabichou du Poitou (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 510/2006 a čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení Komise přezkoumala žádost Francie o schválení změny bodů specifikace chráněného označení původu „Chabichou du Poitou“ zapsaného nařízením Komise (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 510/2006 a čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení Komise přezkoumala žádost Francie o schválení změny bodů specifikace chráněného označení původu „Chabichou du Poitou“ zapsaného nařízením Komise (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Účelem žádosti je změnit specifikaci upřesněním podmínek zpracování a podmínek používání přídatných látek pro mléko a při výrobě „Chabichou du Poitou“. Těmito postupy se zajistí zachování podstatných charakteristických vlastností označení. |
| --- | --- |

(2)

Účelem žádosti je změnit specifikaci upřesněním podmínek zpracování a podmínek používání přídatných látek pro mléko a při výrobě „Chabichou du Poitou“. Těmito postupy se zajistí zachování podstatných charakteristických vlastností označení.

| (3) | Komise prozkoumala danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Jelikož se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, může ji Komise schválit bez postupu uvedeného v článcích 5, 6 a 7 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise prozkoumala danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Jelikož se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, může ji Komise schválit bez postupu uvedeného v článcích 5, 6 a 7 uvedeného nařízení.

| (4) | V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 (3) a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 je třeba zveřejnit přehled hlavních bodů specifikace, |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 (3) a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 je třeba zveřejnit přehled hlavních bodů specifikace,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Specifikace chráněného označení původu „Chabichou du Poitou“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Konsolidovaný přehled obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA I

Ve specifikaci chráněného označení původu „Chabichou du Poitou“ se schvalují tyto změny:

„Způsob produkce“

V bodu 5 specifikace týkajícím se způsobu produkce se doplňují nová ustanovení, která znějí:

„(...) Operace sýření mléka se musí provádět výlučně za použití syřidla.

Zahušťování mléka částečným odstraněním vodnaté složky před srážením je zakázáno.

Mimo mléčné suroviny jsou v mléku během výroby jedinými povolenými složkami nebo podpůrnými nebo doplňkovými látkami syřidlo, neškodné kultury bakterií, kvasinek, plísní, chlorid vápenatý a sůl.

(...) Uchovávání mléčných surovin, polotovarů, sýřeniny nebo čerstvého sýra při záporné teplotě je zakázáno.

(...) Uchovávání čerstvých sýrů a sýrů v procesu zrání v ochranné atmosféře je zakázáno.“

---

PŘÍLOHA II

SHRNUTÍ

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

„CHABICHOU DU POITOU“

č. ES: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

CHOP (X) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Název

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresa

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina:

| Název | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel. | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-mail | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Složení | : | producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( ) |

Název

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adresa

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel.

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-mail

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Složení

:

producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

4.   Specifikace

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Chabichou du Poitou“

4.2   Popis:

Měkký nelisovaný bílý sýr z kozího mléka s jemnou kůrkou, který má tvar malého komolého kužele připomínajícího zátku, je vysoký přibližně 6 cm, váží v průměru 120 gramů a obsahuje 45 % tuku.

4.3   Zeměpisná oblast:

Departement Vienne

Kantony Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: všechny obce.

Obce Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curçay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Departement Deux-Sèvres

Kantony Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: všechny obce.

Obce Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Departement Charente

Obce Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4   Důkaz původu:

Každý producent mléka, každá provozovna na výrobu sýra a každá provozovna na zrání sýra musí vyplnit „prohlášení o způsobilosti“ zaregistrované útvary INAO (francouzský státní ústav pro označení původu), které umožňuje INAO identifikovat všechny hospodářské subjekty. Dále musí pro potřeby ústavu INAO zpřístupňovat záznamy a veškerou dokumentaci potřebnou ke kontrole původu, kvality a podmínek produkce mléka a sýrů.

V rámci kontroly charakteristik produktu CHOP se provádí analytická a organoleptická kontrola, jež má zajistit kvalitu a typické vlastnosti kontrolovaných produktů.

4.5   Metoda produkce:

Produkce mléka, výroba a zrání sýrů musí probíhat v zeměpisné oblasti.

Plnotučné kozí mléko, do kterého se přidá malé množství syřidla, je vysráženo kyselinou mléčnou; čerstvá předběžně odkapaná nebo neodkapaná sýřenina se vloží do děrované formy ve tvaru komolého kužele; osolí se a nechá 18 až 24 hodin odkapávat a dalších 24 až 48 hodin schnout; sýr zraje po minimální dobu 10 dnů při teplotě 10 až 12 °C a vlhkosti vzduchu 80 až 90 %.

4.6   Souvislost:

Pod původním arabským názvem „chebli“ (což znamená koza), vyráběli sýr již Saracéni, kteří zůstali na území Francie po porážce v roce 732, ale byli vykázáni na kopec u Poitiers. Pod názvem „Chabichou“ je sýr zmíněn v roce 1782 v „Guide du voyageur à Poitiers“ (průvodce cestovatele po Poitiers) od Charlese de Cherge; sýr je opěvován i v sonetu Emila Bergerata z roku 1910 a v písni z roku 1914, což svědčí o jeho věhlasu v širokém okolí Poitiers. Žádost o označení z roku 1989 byla uznána v roce 1990 udělením označení původu.

Jeho produkce, spojená s geologickou oblastí nazývanou Seuil du Poitou, se rozvinula ve stejnorodém kraji, vyznačujícím se vápenatými půdami a tradičním chovem koz, který je domovem producentů a zpracovatelů sýru „Chabichou du Poitou“.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Název

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresa

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité je veřejnou institucí správní povahy, občanskoprávním subjektem, který působí pod dozorem ministerstva zemědělství.

| Název | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel. | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Název

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adresa

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel.

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

DGCCRF je oddělení ministerstva hospodářství, průmyslu a zaměstnanosti.

4.8   Označování

Povinnost označovat produkt nápisem „Appellation d’Origine Contrôlée“ (chráněné označení původu) a názvem označení.

Povinný údaj „Appellation d’Origine“.

Předepsané údaje „Fabrication fermière“ (vyrobeno v hospodářství) nebo „Fromage fermier“ (sýr vyrobený v hospodářství).

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/13

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. července 2008

o opatření podpory C 51/05 (ex NN 84/05), které provedla Francie ve prospěch skupiny IFP

(oznámeno pod číslem K(2008) 1330)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/157/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise dopisem ze dne 25. listopadu 2004, který byl zaevidován dne 29. listopadu 2004 pod číslem CP221/2004, obdržela stížnost na případnou protiprávní státní podporu skupině Institut Français du Pétrole (dále jen „IFP“) a jedné z jejích dceřiných společností, společnosti Axens. Stěžovatel požádal, aby nebyla zveřejněna jeho totožnost, z obavy před negativními dopady na trh. |
| --- | --- |

(1)

Komise dopisem ze dne 25. listopadu 2004, který byl zaevidován dne 29. listopadu 2004 pod číslem CP221/2004, obdržela stížnost na případnou protiprávní státní podporu skupině Institut Français du Pétrole (dále jen „IFP“) a jedné z jejích dceřiných společností, společnosti Axens. Stěžovatel požádal, aby nebyla zveřejněna jeho totožnost, z obavy před negativními dopady na trh.

| (2) | Dopisem ze dne 21. prosince 2005 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy proti uvedenému opatření. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 21. prosince 2005 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy proti uvedenému opatření.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k dotyčnému opatření. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k dotyčnému opatření.

| (4) | Dopisem ze dne 16. ledna 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala Francie o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k předání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 19. ledna 2006. Dopisem ze dne 23. února 2006, který byl zaevidován téhož dne, předala Francie připomínky Komisi. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 16. ledna 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala Francie o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k předání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 19. ledna 2006. Dopisem ze dne 23. února 2006, který byl zaevidován téhož dne, předala Francie připomínky Komisi.

| (5) | Dopisem ze dne 15. března 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost UOP o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 22. března 2006. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 15. března 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost UOP o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 22. března 2006.

| (6) | Dopisem ze dne 17. března 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 22. března 2006. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 17. března 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o dodatečnou lhůtu jednoho měsíce k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 22. března 2006.

| (7) | Dopisem ze dne 20. března 2006, který byl zaevidován dne 22. března 2006, předala společnost Axens Komisi připomínky k dotyčnému opatření. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 20. března 2006, který byl zaevidován dne 22. března 2006, předala společnost Axens Komisi připomínky k dotyčnému opatření.

| (8) | Dopisem ze dne 12. dubna 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o dodatečnou lhůtu do 24. dubna 2006 k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 19. dubna 2006. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 12. dubna 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o dodatečnou lhůtu do 24. dubna 2006 k podání připomínek, kterou Komise poskytla dopisem ze dne 19. dubna 2006.

| (9) | Dopisem ze dne 18. dubna 2006, který byl zaevidován dne 19. dubna 2006, předala společnost UOP Komisi připomínky k dotyčnému opatření. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 18. dubna 2006, který byl zaevidován dne 19. dubna 2006, předala společnost UOP Komisi připomínky k dotyčnému opatření.

| (10) | Dopisem ze dne 19. dubna 2006 požádala Komise stěžovatele, aby poskytl znění své stížnosti, které není důvěrné. Uvedené znění bylo předáno Komisi dopisem ze dne 26. dubna 2006, který byl zaevidován dne 27. dubna 2006. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 19. dubna 2006 požádala Komise stěžovatele, aby poskytl znění své stížnosti, které není důvěrné. Uvedené znění bylo předáno Komisi dopisem ze dne 26. dubna 2006, který byl zaevidován dne 27. dubna 2006.

| (11) | Dopisem ze dne 3. května 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o prodloužení lhůty, které Komise zamítla dopisem ze dne 4. května 2006. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 3. května 2006, který byl zaevidován téhož dne, požádala společnost Haldor Topsoe A/S o prodloužení lhůty, které Komise zamítla dopisem ze dne 4. května 2006.

| (12) | Dopisem ze dne 22. června 2006 předala Komise Francii kopii připomínek, jež podaly UOP a Axens, jakož i kopii stížnosti. Rovněž předala žádost o doplňující informace. Dopisem ze dne 4. července 2006, který byl zaevidován dne 5. července 2006, požádala Francie o prodloužení lhůty, které Komise poskytla dopisem ze dne 7. července 2006. Dopisem ze dne 8. září 2006, který Komise zaevidovala dne 12. září 2006, předala Francie Komisi své poznámky k připomínkám, jež podaly zúčastněné strany, jakož i odpovědi na doplňující otázky Komise. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 22. června 2006 předala Komise Francii kopii připomínek, jež podaly UOP a Axens, jakož i kopii stížnosti. Rovněž předala žádost o doplňující informace. Dopisem ze dne 4. července 2006, který byl zaevidován dne 5. července 2006, požádala Francie o prodloužení lhůty, které Komise poskytla dopisem ze dne 7. července 2006. Dopisem ze dne 8. září 2006, který Komise zaevidovala dne 12. září 2006, předala Francie Komisi své poznámky k připomínkám, jež podaly zúčastněné strany, jakož i odpovědi na doplňující otázky Komise.

| (13) | Dopisem ze dne 18. července 2006, který byl zaevidován dne 19. července 2006, informovala Francie Komisi o přeměně IFP na veřejné zařízení průmyslové a obchodní povahy (dále jen „EPIC“). |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 18. července 2006, který byl zaevidován dne 19. července 2006, informovala Francie Komisi o přeměně IFP na veřejné zařízení průmyslové a obchodní povahy (dále jen „EPIC“).

| (14) | Dopisem ze dne 13. října 2006 požádala Komise Francii o dodatečné informace. Francie sdělila tyto informace Komisi dopisem ze dne 24. října 2006, který byl zaevidován dne 26. října 2006. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 13. října 2006 požádala Komise Francii o dodatečné informace. Francie sdělila tyto informace Komisi dopisem ze dne 24. října 2006, který byl zaevidován dne 26. října 2006.

| (15) | Pracovní schůzka Francie a Komise se konala dne 15. června 2007. |
| --- | --- |

(15)

Pracovní schůzka Francie a Komise se konala dne 15. června 2007.

| (16) | Dopisem ze dne 19. června 2007 požádala Komise Francii o dodatečné informace. Dopisem ze dne 10. července 2007 požádala Francie o prodloužení lhůty do 31. srpna 2007. Dopisem ze dne 11. července 2007 poskytla Komise dodatečnou lhůtu do 13. srpna 2007. Francie sdělila dodatečné informace Komisi dopisy ze dne 9. a 22. srpna 2007, které byly zaevidovány dne 9. a 22. srpna 2007. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 19. června 2007 požádala Komise Francii o dodatečné informace. Dopisem ze dne 10. července 2007 požádala Francie o prodloužení lhůty do 31. srpna 2007. Dopisem ze dne 11. července 2007 poskytla Komise dodatečnou lhůtu do 13. srpna 2007. Francie sdělila dodatečné informace Komisi dopisy ze dne 9. a 22. srpna 2007, které byly zaevidovány dne 9. a 22. srpna 2007.

2.   POPIS

2.1   Skupina IFP

| (17) | Až do roku 2006 byla IFP soukromoprávním odborným zařízením (3) bez kapitálu a akcionářů, hospodářsky a finančně kontrolovaným francouzskou vládou (4). V souladu s vyhláškou č. 2006–797 ze dne 6. července 2006, vydanou podle zákona č. 2005–781 ze dne 13. července 2005, je IFP veřejným zařízením průmyslové a obchodní povahy (EPIC). Otázka existence státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, vyplývající z uvedené změny statutu, je posuzována Komisí v rámci jiného řízení (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Až do roku 2006 byla IFP soukromoprávním odborným zařízením (3) bez kapitálu a akcionářů, hospodářsky a finančně kontrolovaným francouzskou vládou (4). V souladu s vyhláškou č. 2006–797 ze dne 6. července 2006, vydanou podle zákona č. 2005–781 ze dne 13. července 2005, je IFP veřejným zařízením průmyslové a obchodní povahy (EPIC). Otázka existence státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, vyplývající z uvedené změny statutu, je posuzována Komisí v rámci jiného řízení (NN 11/08).

| (18) | V souladu se svými stanovami se IFP zaměřuje na tři okruhy činnosti: na výzkum a vývoj v oblasti vyhledávání ropných a plynových ložisek a na technologie rafinace a petrochemie, na vzdělávání inženýrů a techniků a na poskytování informací a dokumentace souvisejících s těmito odvětvími. Smlouva o cílech činnosti uzavřená se státem stanoví hlavní směry její činnosti na období pěti let. |
| --- | --- |

(18)

V souladu se svými stanovami se IFP zaměřuje na tři okruhy činnosti: na výzkum a vývoj v oblasti vyhledávání ropných a plynových ložisek a na technologie rafinace a petrochemie, na vzdělávání inženýrů a techniků a na poskytování informací a dokumentace souvisejících s těmito odvětvími. Smlouva o cílech činnosti uzavřená se státem stanoví hlavní směry její činnosti na období pěti let.

| (19) | Protihodnotou IFP dostává každoroční rozpočtový příspěvek. V roce 2005 dosáhla tato veřejná podpora 144 milionů EUR a v roce 2006 (5) 167,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

(19)

Protihodnotou IFP dostává každoroční rozpočtový příspěvek. V roce 2005 dosáhla tato veřejná podpora 144 milionů EUR a v roce 2006 (5) 167,5 milionu EUR.

| (20) | Společnost Axens vznikla dne 29. května 2001 (se zpětným účinkem ke dni 1. ledna 2001) sloučením společnosti Procatalyse SA (100 % dceřiná společnost společnosti ISIS, kterou v té době IFP kontrolovala z 52,8 %) a průmyslového vedení IFP, jehož úkoly byly svěřeny při této příležitosti externímu subjektu. Dne 22. října 2001 odkoupila IFP od ISIS její podíl v Axens. V současnosti tedy IFP vlastní 100 % kapitálu Axens. Axens působí na trhu s katalyzátory a technologiemi pro rafinerie a petrochemický průmysl. V roce 2005 se její konsolidovaný obrat zvýšil na 304,9 milionu EUR a v roce 2006 činil 308,45 milionu EUR, přičemž licenční činnost v oblasti technologických postupů představuje asi třetinu jejího obratu (6). V roce 2006 zaměstnávala 636 osob (7). Její podíl na světovém trhu se stávajícími licencovanými rafinačními jednotkami je odhadován na 7 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Společnost Axens vznikla dne 29. května 2001 (se zpětným účinkem ke dni 1. ledna 2001) sloučením společnosti Procatalyse SA (100 % dceřiná společnost společnosti ISIS, kterou v té době IFP kontrolovala z 52,8 %) a průmyslového vedení IFP, jehož úkoly byly svěřeny při této příležitosti externímu subjektu. Dne 22. října 2001 odkoupila IFP od ISIS její podíl v Axens. V současnosti tedy IFP vlastní 100 % kapitálu Axens. Axens působí na trhu s katalyzátory a technologiemi pro rafinerie a petrochemický průmysl. V roce 2005 se její konsolidovaný obrat zvýšil na 304,9 milionu EUR a v roce 2006 činil 308,45 milionu EUR, přičemž licenční činnost v oblasti technologických postupů představuje asi třetinu jejího obratu (6). V roce 2006 zaměstnávala 636 osob (7). Její podíl na světovém trhu se stávajícími licencovanými rafinačními jednotkami je odhadován na 7 % (8).

| (21) | IFP vlastní přímo nebo nepřímo (prostřednictvím finanční holdingové společnosti IFP Investissements) všechny podíly několika společností, mezi nimiž jsou například Beicip-Franlab a Prosernat. Beicip-Franlab je obchodní společnost, kterou IFP založila v roce 1967. Tato společnost se specializuje na vydávání a distribuci programového vybavení v oblasti „Průzkum – Ložiska“, jakož i na provádění studií a poradenské činnosti. V roce 2006 dosáhl její obrat 42 milionů EUR a zaměstnávala 166 osob (9). Prosernat je obchodní společnost, která byla získána v roce 2001 v rámci postoupení společností ISIS IFP Investissements skupině IFP. Tato společnost dodává studie a služby, jakož i průmyslové celky v oblasti zpracování plynu a rekuperace síry. V roce 2006 dosáhl její obrat 49,9 milionu EUR a zaměstnávala 71 osob (10). |
| --- | --- |

(21)

IFP vlastní přímo nebo nepřímo (prostřednictvím finanční holdingové společnosti IFP Investissements) všechny podíly několika společností, mezi nimiž jsou například Beicip-Franlab a Prosernat. Beicip-Franlab je obchodní společnost, kterou IFP založila v roce 1967. Tato společnost se specializuje na vydávání a distribuci programového vybavení v oblasti „Průzkum – Ložiska“, jakož i na provádění studií a poradenské činnosti. V roce 2006 dosáhl její obrat 42 milionů EUR a zaměstnávala 166 osob (9). Prosernat je obchodní společnost, která byla získána v roce 2001 v rámci postoupení společností ISIS IFP Investissements skupině IFP. Tato společnost dodává studie a služby, jakož i průmyslové celky v oblasti zpracování plynu a rekuperace síry. V roce 2006 dosáhl její obrat 49,9 milionu EUR a zaměstnávala 71 osob (10).

2.2   Dřívější rozhodnutí Komise

| (22) | IFP od roku 1944, kdy byla založena, až do konce roku 2002 inkasovala výnos z mimořádné daně z některých ropných produktů. Převádění této daně bylo předmětem rozhodnutí Komise 96/615/ES ze dne 29. května 1996 o obnovení daně z některých ropných produktů pro období 1993–1997 ve prospěch Institut français du pétrole (11), v němž bylo uvedeno, že na převádění výnosu z mimořádné daně ve prospěch IFP pro období 1993–1997 se nevztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy na základě bodu 2.4 rámce Společenství pro státní podporu pro výzkum a vývoj (12) z roku 1996 (dále jen „rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996“). |
| --- | --- |

(22)

IFP od roku 1944, kdy byla založena, až do konce roku 2002 inkasovala výnos z mimořádné daně z některých ropných produktů. Převádění této daně bylo předmětem rozhodnutí Komise 96/615/ES ze dne 29. května 1996 o obnovení daně z některých ropných produktů pro období 1993–1997 ve prospěch Institut français du pétrole (11), v němž bylo uvedeno, že na převádění výnosu z mimořádné daně ve prospěch IFP pro období 1993–1997 se nevztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy na základě bodu 2.4 rámce Společenství pro státní podporu pro výzkum a vývoj (12) z roku 1996 (dále jen „rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996“).

| (23) | Dne 3. října 1997 oznámila Francie Komisi novou vyhlášku o mimořádné dani z některých ropných produktů vybírané ve prospěch IFP, bez podstatné změny, pro období 1998–2002. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 4. února 1998 (13) nevznesla námitky proti jejímu provádění v období 1998–2002. |
| --- | --- |

(23)

Dne 3. října 1997 oznámila Francie Komisi novou vyhlášku o mimořádné dani z některých ropných produktů vybírané ve prospěch IFP, bez podstatné změny, pro období 1998–2002. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 4. února 1998 (13) nevznesla námitky proti jejímu provádění v období 1998–2002.

2.3   Výhradní dohody mezi IFP a Axens

| (24) | Dopisy ze dne 1. března a 18. května 2001 (dále jen „dopisy z roku 2001“) informovala Francie Komisi o plánu reorganizace výzkumných činností IFP v oblasti rafinace, petrochemie a plynu a požádala Komisi, aby potvrdila, že uvedený návrh nezpochybňuje závěry, které učinila Komise ve svých předchozích rozhodnutích. |
| --- | --- |

(24)

Dopisy ze dne 1. března a 18. května 2001 (dále jen „dopisy z roku 2001“) informovala Francie Komisi o plánu reorganizace výzkumných činností IFP v oblasti rafinace, petrochemie a plynu a požádala Komisi, aby potvrdila, že uvedený návrh nezpochybňuje závěry, které učinila Komise ve svých předchozích rozhodnutích.

| (25) | Plán počítal s tím, že řízení komerčního využití výsledků v oboru bude svěřeno obchodnímu subjektu, jenž vznikne spojením průmyslového vedení IFP a společnosti Procatalyse, kterou nepřímo kontrolovala IFP a která se specializovala na průmyslový vývoj, výrobu a prodej všech chemických produktů. |
| --- | --- |

(25)

Plán počítal s tím, že řízení komerčního využití výsledků v oboru bude svěřeno obchodnímu subjektu, jenž vznikne spojením průmyslového vedení IFP a společnosti Procatalyse, kterou nepřímo kontrolovala IFP a která se specializovala na průmyslový vývoj, výrobu a prodej všech chemických produktů.

| (26) | Kromě převedení nejdůležitější části průmyslového vedení IFP, včetně zákazníků a stávajících smluv, výměnou za většinové podíly v nové dceřiné společnosti, plán předpokládal, že skupina IFP a její dceřiná společnost podepíšou tyto dohody a smlouvy:






  a) | výhradní smlouvu o rámcové licenci na dobu deseti let, podle níž může dceřiná společnost využívat současné i budoucí duševní vlastnictví IFP, a to hlavně v oblasti technologických postupů ve svém oboru činnosti s cílem poskytovat inženýrské služby zákazníkům v souvislosti s výše uvedenými postupy a předávat jim právo k využívání souvisejících technologií formou udělování sublicencí na patenty; |
| --- | --- | --- |

(26)

Kromě převedení nejdůležitější části průmyslového vedení IFP, včetně zákazníků a stávajících smluv, výměnou za většinové podíly v nové dceřiné společnosti, plán předpokládal, že skupina IFP a její dceřiná společnost podepíšou tyto dohody a smlouvy:

a)

výhradní smlouvu o rámcové licenci na dobu deseti let, podle níž může dceřiná společnost využívat současné i budoucí duševní vlastnictví IFP, a to hlavně v oblasti technologických postupů ve svém oboru činnosti s cílem poskytovat inženýrské služby zákazníkům v souvislosti s výše uvedenými postupy a předávat jim právo k využívání souvisejících technologií formou udělování sublicencí na patenty;

| b) | výhradní smlouvu o licenci na výrobky na dobu deseti let, podle níž může dceřiná společnost používat současnou i budoucí technologii ISP ve svém oboru činnosti za účelem výroby a prodeje katalyzátorů, adsorbentů, absorpčních hmot, zařízení, ostatních výrobků a programového vybavení vyvinutého IFP svým zákazníkům; |
| --- | --- |

b)

výhradní smlouvu o licenci na výrobky na dobu deseti let, podle níž může dceřiná společnost používat současnou i budoucí technologii ISP ve svém oboru činnosti za účelem výroby a prodeje katalyzátorů, adsorbentů, absorpčních hmot, zařízení, ostatních výrobků a programového vybavení vyvinutého IFP svým zákazníkům;

| c) | smlouvu o aplikovaném výzkumu na dobu deseti let, podle níž [IFP nabízí své dceřiné společnosti výsledky svých výzkumů v oblasti rafinace a petrochemie, aby mohla, pokud si to přeje, pokračovat ve výzkumu v rámci společného projektu s IFP a poté využít uvedené výsledky. V případě, že dceřiná společnost nevyužije této možnosti, může IFP nabídnout své výsledky jiným podnikům. Každý partner nese náklady na svoji účast na projektu a po skončení výzkumného projektu se IFP stane držitelem vlastnických práv k výrobkům a postupům, zatímco její dceřiná společnost držitelem vlastnických práv vztahujících se k etapám zavádění výrobků a postupů do průmyslové výroby] (14). |
| --- | --- |

c)

smlouvu o aplikovaném výzkumu na dobu deseti let, podle níž [IFP nabízí své dceřiné společnosti výsledky svých výzkumů v oblasti rafinace a petrochemie, aby mohla, pokud si to přeje, pokračovat ve výzkumu v rámci společného projektu s IFP a poté využít uvedené výsledky. V případě, že dceřiná společnost nevyužije této možnosti, může IFP nabídnout své výsledky jiným podnikům. Každý partner nese náklady na svoji účast na projektu a po skončení výzkumného projektu se IFP stane držitelem vlastnických práv k výrobkům a postupům, zatímco její dceřiná společnost držitelem vlastnických práv vztahujících se k etapám zavádění výrobků a postupů do průmyslové výroby] (14).

| (27) | Protihodnotou dceřiná společnost zaplatí IFP jednak poplatky na základě licenčních smluv a jednak odměnu [...] (15) za přístup k výzkumným kapacitám IFP. [...] (15) |
| --- | --- |

(27)

Protihodnotou dceřiná společnost zaplatí IFP jednak poplatky na základě licenčních smluv a jednak odměnu [...] (15) za přístup k výzkumným kapacitám IFP. [...] (15)

| (28) | Komise měla za to, že plán reorganizace IFP je slučitelný s podmínkami stanovenými rozhodnutím ze dne 4. února 1998 o obnovení mimořádné daně z některých ropných produktů pro období 1998–2002, a informovala o tom Francii služebním dopisem D/52473 ze dne 19. června 2001. |
| --- | --- |

(28)

Komise měla za to, že plán reorganizace IFP je slučitelný s podmínkami stanovenými rozhodnutím ze dne 4. února 1998 o obnovení mimořádné daně z některých ropných produktů pro období 1998–2002, a informovala o tom Francii služebním dopisem D/52473 ze dne 19. června 2001.

| (29) | V souladu s předloženým plánem byla společnost Axens, dceřiná společnost IFP, založena dne 29. května 2001. Dohody mezi IFP a Axens vstoupily v platnost dne 1. ledna 2001, a to na dobu deseti let. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s předloženým plánem byla společnost Axens, dceřiná společnost IFP, založena dne 29. května 2001. Dohody mezi IFP a Axens vstoupily v platnost dne 1. ledna 2001, a to na dobu deseti let.

| (30) | Dopisem ze dne 27. listopadu 2002 informovala Francie Komisi, že ode dne 1. ledna 2003 bude výnos z mimořádné daně nahrazen rozpočtovým příspěvkem ve prospěch skupiny IFP. |
| --- | --- |

(30)

Dopisem ze dne 27. listopadu 2002 informovala Francie Komisi, že ode dne 1. ledna 2003 bude výnos z mimořádné daně nahrazen rozpočtovým příspěvkem ve prospěch skupiny IFP.

2.4   Výhradní dohody mezi IFP a Beicip-Franlab

| (31) | Výhradní smlouva o vývoji, uvádění na trh a užití, která byla podepsána dne 28. května 2003 na dobu deseti let, se zpětným účinkem ke dni 1. ledna 2003, stanoví, že [IFP nabízí Beicip-Franlab výsledky svých výzkumů o algoritmech, modelech nebo metodikách vyvinutých IFP v oblasti „Průzkum – Ložiska“ a že Beicip-Franlab může požádat IFP, aby na tomto základě realizovala produkty. IFP má všechna vlastnická práva k vyvinutým produktům programového vybavení. Beicip-Franlab plně pokrývá náklady IFP na vývoj produktů a hradí různé doplňkové odměny k pokrytí nákladů na údržbu a užívací práva] (14). |
| --- | --- |

(31)

Výhradní smlouva o vývoji, uvádění na trh a užití, která byla podepsána dne 28. května 2003 na dobu deseti let, se zpětným účinkem ke dni 1. ledna 2003, stanoví, že [IFP nabízí Beicip-Franlab výsledky svých výzkumů o algoritmech, modelech nebo metodikách vyvinutých IFP v oblasti „Průzkum – Ložiska“ a že Beicip-Franlab může požádat IFP, aby na tomto základě realizovala produkty. IFP má všechna vlastnická práva k vyvinutým produktům programového vybavení. Beicip-Franlab plně pokrývá náklady IFP na vývoj produktů a hradí různé doplňkové odměny k pokrytí nákladů na údržbu a užívací práva] (14).

| (32) | Dodatek k dohodě byl podepsán dne 16. prosince 2005, se zpětným účinkem k 1. lednu 2005. Upravuje podmínky odměňování a zachovává přitom zásadu, že Beicip-Franlab hradí celkově náklady na vývoj. |
| --- | --- |

(32)

Dodatek k dohodě byl podepsán dne 16. prosince 2005, se zpětným účinkem k 1. lednu 2005. Upravuje podmínky odměňování a zachovává přitom zásadu, že Beicip-Franlab hradí celkově náklady na vývoj.

2.5   Výhradní dohody mezi IFP a Prosernat

| (33) | Dohoda o rámcové licenci a smlouva o aplikovaném výzkumu mezi IFP a Prosernat byly podepsány dne 18. srpna 2003 na dobu deseti let, se zpětným účinkem k 1. lednu 2002, a na jejich základě [IFP nabízí výsledky svých výzkumů v oblasti technologií zpracování plynu a rekuperace síry. IFP je držitelem vlastnických práv ke korelacím, postupům a specifickým zařízením spojeným s postupy. Pokud má Prosernat zájem na jejich uvedení na trh, přísluší jí, aby při zachování příslušných vlastnických práv uskutečnila na své náklady práce týkající se zavedení uvedených postupů do průmyslové výroby, na něž tak může obdržet výhradní udělení licence] (14). |
| --- | --- |

(33)

Dohoda o rámcové licenci a smlouva o aplikovaném výzkumu mezi IFP a Prosernat byly podepsány dne 18. srpna 2003 na dobu deseti let, se zpětným účinkem k 1. lednu 2002, a na jejich základě [IFP nabízí výsledky svých výzkumů v oblasti technologií zpracování plynu a rekuperace síry. IFP je držitelem vlastnických práv ke korelacím, postupům a specifickým zařízením spojeným s postupy. Pokud má Prosernat zájem na jejich uvedení na trh, přísluší jí, aby při zachování příslušných vlastnických práv uskutečnila na své náklady práce týkající se zavedení uvedených postupů do průmyslové výroby, na něž tak může obdržet výhradní udělení licence] (14).

| (34) | Jako odměnu za licenci na postupy uhradí Prosernat poplatek ve výši [...] (15) z ročního obratu tvořeného poplatky za sublicence za první čtyři roky. Tato sazba poplatku má být po prvních čtyřech letech změněna na [...] (15). Sazba poplatku u zařízení je stanovena případ od případu. Odměna IFP za přístup společnosti Prosernat k výsledkům výzkumných prací činí [...] (15) z celkového ročního obratu společnosti Prosernat. |
| --- | --- |

(34)

Jako odměnu za licenci na postupy uhradí Prosernat poplatek ve výši [...] (15) z ročního obratu tvořeného poplatky za sublicence za první čtyři roky. Tato sazba poplatku má být po prvních čtyřech letech změněna na [...] (15). Sazba poplatku u zařízení je stanovena případ od případu. Odměna IFP za přístup společnosti Prosernat k výsledkům výzkumných prací činí [...] (15) z celkového ročního obratu společnosti Prosernat.

3.   DŮVODY VEDOUCÍ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (35) | Při zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjádřila Komise následující pochybnosti o intervenci francouzského státu ve prospěch skupiny IFP a o tehdejších odůvodněních uvedených Francií. |
| --- | --- |

(35)

Při zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjádřila Komise následující pochybnosti o intervenci francouzského státu ve prospěch skupiny IFP a o tehdejších odůvodněních uvedených Francií.

| (36) | Komise za prvé uvedla, že již nejsou naplněny podmínky stanovené jejími předchozími rozhodnutími. Připomeňme, že její dřívější rozhodnutí byla odůvodněna:






  a) | neexistující přímou podporou IFP vzhledem k tomu, že IFP byla neziskovým výzkumným střediskem, jež nebylo zapojeno do obchodní činnosti. V souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 se na financování výzkumných a vývojových činností z veřejných zdrojů, které provádějí vysokoškolská nebo veřejná nezisková výzkumná zařízení, obvykle nevztahují ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy; |
| --- | --- | --- |

(36)

Komise za prvé uvedla, že již nejsou naplněny podmínky stanovené jejími předchozími rozhodnutími. Připomeňme, že její dřívější rozhodnutí byla odůvodněna:

a)

neexistující přímou podporou IFP vzhledem k tomu, že IFP byla neziskovým výzkumným střediskem, jež nebylo zapojeno do obchodní činnosti. V souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 se na financování výzkumných a vývojových činností z veřejných zdrojů, které provádějí vysokoškolská nebo veřejná nezisková výzkumná zařízení, obvykle nevztahují ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy;

| b) | neexistující nepřímou podporou podnikům, na které přechází výzkum prováděný IFP, vzhledem k tomu, že případná výhoda vyplývající z převodu výsledků byla bez diskriminace otevřená všem podnikům. V tomto ohledu Komise zjistila, že IFP převádí výsledky svých výzkumů na podniky čtyřmi způsoby: šířením ve veřejné oblasti, poskytováním služeb fakturovaných na základě skutečných nákladů vzniklých IFP, společným výzkumem a prodejem licencí. Ve dvou posledně zmíněných případech měla Komise za to, že, pokud podniky nenesly všechny náklady na výzkum, byla uvedená výhoda bez diskriminace otevřená všem podnikům nezávisle na jejich státní příslušnosti; |
| --- | --- |

b)

neexistující nepřímou podporou podnikům, na které přechází výzkum prováděný IFP, vzhledem k tomu, že případná výhoda vyplývající z převodu výsledků byla bez diskriminace otevřená všem podnikům. V tomto ohledu Komise zjistila, že IFP převádí výsledky svých výzkumů na podniky čtyřmi způsoby: šířením ve veřejné oblasti, poskytováním služeb fakturovaných na základě skutečných nákladů vzniklých IFP, společným výzkumem a prodejem licencí. Ve dvou posledně zmíněných případech měla Komise za to, že, pokud podniky nenesly všechny náklady na výzkum, byla uvedená výhoda bez diskriminace otevřená všem podnikům nezávisle na jejich státní příslušnosti;

| c) | neexistující nepřímou podporou společnostem, v nichž IFP vlastnila podíly, vzhledem k tomu, že IFP spolupracovala s těmito podniky za stejných podmínek jako s ostatními podniky, v nichž podíly nevlastnila. Z důvodu zapojení ostatních akcionářů, menšinového podílu IFP ve společnostech působících v její oblasti výzkumu a z důvodu její spolupráce s těmito podniky za stejných podmínek jako s ostatními podniky, v nichž podíly nevlastní, dospěla Komise k závěru, že se těmto podnikům nedostává příznivějšího zacházení. |
| --- | --- |

c)

neexistující nepřímou podporou společnostem, v nichž IFP vlastnila podíly, vzhledem k tomu, že IFP spolupracovala s těmito podniky za stejných podmínek jako s ostatními podniky, v nichž podíly nevlastnila. Z důvodu zapojení ostatních akcionářů, menšinového podílu IFP ve společnostech působících v její oblasti výzkumu a z důvodu její spolupráce s těmito podniky za stejných podmínek jako s ostatními podniky, v nichž podíly nevlastní, dospěla Komise k závěru, že se těmto podnikům nedostává příznivějšího zacházení.

| (37) | Komise konstatovala, že od roku 2001 IFP začala provozovat čím dál strukturovanější a významnější obchodní činnosti, a to díky zapojení Axens na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie a uzavření výhradních výzkumných a licenčních dohod s Axens. Tato obchodní dceřiná společnost, většinově vlastněná skupinou IFP, má přednostní přístup k výzkumným a vývojovým pracím vedeným IFP v její oblasti činností. Proto se Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení domnívala, že důvody potvrzující rozhodnutí z let 1996 a 1998 jsou již neplatné a že bod 2.4 první pododstavec rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 se již na oblast činností Axens nevztahuje. Dospěla tak k závěru o existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy ve prospěch IFP a její dceřiné společnosti Axens. |
| --- | --- |

(37)

Komise konstatovala, že od roku 2001 IFP začala provozovat čím dál strukturovanější a významnější obchodní činnosti, a to díky zapojení Axens na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie a uzavření výhradních výzkumných a licenčních dohod s Axens. Tato obchodní dceřiná společnost, většinově vlastněná skupinou IFP, má přednostní přístup k výzkumným a vývojovým pracím vedeným IFP v její oblasti činností. Proto se Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení domnívala, že důvody potvrzující rozhodnutí z let 1996 a 1998 jsou již neplatné a že bod 2.4 první pododstavec rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 se již na oblast činností Axens nevztahuje. Dospěla tak k závěru o existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy ve prospěch IFP a její dceřiné společnosti Axens.

| (38) | Navíc vzhledem k tomu, že IFP vlastní většinové podíly ve dvou dalších obchodních dceřiných společnostech Beicip-Franlab a Prosernat a uzavřela s nimi výhradní dohody, nemohla Komise vyloučit existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy v oblastech činností dceřiných společností Beicip-Franlab a Prosernat. |
| --- | --- |

(38)

Navíc vzhledem k tomu, že IFP vlastní většinové podíly ve dvou dalších obchodních dceřiných společnostech Beicip-Franlab a Prosernat a uzavřela s nimi výhradní dohody, nemohla Komise vyloučit existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy v oblastech činností dceřiných společností Beicip-Franlab a Prosernat.

| (39) | Za druhé Komise prozkoumala slučitelnost podpory s ohledem na různá ustanovení Smlouvy. Dospěla k závěru, že případná podpora vzhledem k jejím cílům bude moci být posuzována pouze s ohledem na ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a obzvláště s ohledem na rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996. Jelikož v tomto ohledu Francie nepodala odůvodnění, Komise vyjádřila pochybnosti, zda jsou splněny nezbytné podmínky pro schválení podpory na základě uvedených ustanovení. |
| --- | --- |

(39)

Za druhé Komise prozkoumala slučitelnost podpory s ohledem na různá ustanovení Smlouvy. Dospěla k závěru, že případná podpora vzhledem k jejím cílům bude moci být posuzována pouze s ohledem na ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a obzvláště s ohledem na rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996. Jelikož v tomto ohledu Francie nepodala odůvodnění, Komise vyjádřila pochybnosti, zda jsou splněny nezbytné podmínky pro schválení podpory na základě uvedených ustanovení.

| (40) | Komise tudíž vyzvala Francii, aby poskytla připomínky k těmto bodům:






  a) | informace umožňující určit, do jaké míry mohou být IFP a její dceřiné společnosti považovány za samostatné subjekty, jejichž vztahy podléhají tržní logice; |
| --- | --- | --- |

(40)

Komise tudíž vyzvala Francii, aby poskytla připomínky k těmto bodům:

a)

informace umožňující určit, do jaké míry mohou být IFP a její dceřiné společnosti považovány za samostatné subjekty, jejichž vztahy podléhají tržní logice;

| b) | v souladu se směrnicí Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (16) zřetelné oddělení hospodářských a nehospodářských činností IFP a jejích dceřiných společností s cílem vyjasnit, jaký podíl státní podpory připadá na obchodní činnost skupiny; |
| --- | --- |

b)

v souladu se směrnicí Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (16) zřetelné oddělení hospodářských a nehospodářských činností IFP a jejích dceřiných společností s cílem vyjasnit, jaký podíl státní podpory připadá na obchodní činnost skupiny;

| c) | jasný důkaz o tom, že případné podpory jsou slučitelné s pravidly Společenství v oblasti podpor pro výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

c)

jasný důkaz o tom, že případné podpory jsou slučitelné s pravidly Společenství v oblasti podpor pro výzkum a vývoj.

4.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

4.1   K souvislostem probíhajícího řízení

| (41) | Za prvé Francie zdůrazňuje, že režim financování IFP byl předmětem dvou rozhodnutí Komise, která dospěla k závěru, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(41)

Za prvé Francie zdůrazňuje, že režim financování IFP byl předmětem dvou rozhodnutí Komise, která dospěla k závěru, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (42) | Za druhé Francie připomíná, že reorganizace z roku 2001 vedla k převedení obchodních činností IFP v oblasti rafinace a petrochemie na dceřiné společnosti, přičemž tyto činnosti původně vykonávalo z části průmyslové vedení IFP interně a z části společnost Procatalyse kontrolovaná nepřímo IFP. Soudí, že tato reorganizace měla za cíl opětovné zaměření činností IFP na její úkol obecného zájmu, svěřený státem, jímž je podpora výzkumu a vývoje v oblasti uhlovodíků a nových technologií v oblasti energie a ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(42)

Za druhé Francie připomíná, že reorganizace z roku 2001 vedla k převedení obchodních činností IFP v oblasti rafinace a petrochemie na dceřiné společnosti, přičemž tyto činnosti původně vykonávalo z části průmyslové vedení IFP interně a z části společnost Procatalyse kontrolovaná nepřímo IFP. Soudí, že tato reorganizace měla za cíl opětovné zaměření činností IFP na její úkol obecného zájmu, svěřený státem, jímž je podpora výzkumu a vývoje v oblasti uhlovodíků a nových technologií v oblasti energie a ochrany životního prostředí.

| (43) | V této souvislosti má Francie za to, že dopisy z roku 2001 představují oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Zdůrazňuje, že dopis předaný dne 5. března 2001 obsahoval informační poznámku, vyplněný oznamovací formulář (17) a pět technických příloh, mezi nimiž byly smlouva o aplikovaném výzkumu a licenční dohody. Navíc připomíná schůzku (18) a výměnu informací (19), jež po této schůzce následovaly, a uvádí, že od Komise obdržela potvrzení o převzetí ze dne 7. května 2001 (20). Připomíná, že požádala Komisi, aby potvrdila, že návrh reorganizace v sobě nezahrnuje zpochybnění závěrů Komise z jejích předchozích rozhodnutí. |
| --- | --- |

(43)

V této souvislosti má Francie za to, že dopisy z roku 2001 představují oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Zdůrazňuje, že dopis předaný dne 5. března 2001 obsahoval informační poznámku, vyplněný oznamovací formulář (17) a pět technických příloh, mezi nimiž byly smlouva o aplikovaném výzkumu a licenční dohody. Navíc připomíná schůzku (18) a výměnu informací (19), jež po této schůzce následovaly, a uvádí, že od Komise obdržela potvrzení o převzetí ze dne 7. května 2001 (20). Připomíná, že požádala Komisi, aby potvrdila, že návrh reorganizace v sobě nezahrnuje zpochybnění závěrů Komise z jejích předchozích rozhodnutí.

| (44) | Francie má tudíž za to, že služební dopis Komise D/52473 ze dne 19. června 2001, v němž Komise uvedla, že předložený návrh reorganizace IFP je v souladu s podmínkami stanovenými jejím rozhodnutím ze dne 4. února 1998 o obnovení mimořádné daně z některých ropných produktů pro období 1998–2002, vytvořil situaci legitimního očekávání. Připomíná, že ve zmíněném dopise Komise soudila, že návrh reorganizace nemění ani povahu činností IFP ani postavení francouzských podniků vůči ostatním podnikům ve Společenství, pokud jde o uvádění postupů na trh, a nevznesla žádnou námitku k návrhům smlouvy, zejména k právu prvního odmítnutí, o němž přece věděla v době výměny informací s Francií od 5. března 2001. Podle Francie bylo tedy legitimní se domnívat, že založení společnosti Axens a podpis smluv mezi IFP a Axens nepovedou k existenci státních podpor. Francie zdůrazňuje, že založení Axens a podpis smluv mezi IFP a Axens se uskutečnily v souladu s návrhem předloženým Komisi v březnu 2001. |
| --- | --- |

(44)

Francie má tudíž za to, že služební dopis Komise D/52473 ze dne 19. června 2001, v němž Komise uvedla, že předložený návrh reorganizace IFP je v souladu s podmínkami stanovenými jejím rozhodnutím ze dne 4. února 1998 o obnovení mimořádné daně z některých ropných produktů pro období 1998–2002, vytvořil situaci legitimního očekávání. Připomíná, že ve zmíněném dopise Komise soudila, že návrh reorganizace nemění ani povahu činností IFP ani postavení francouzských podniků vůči ostatním podnikům ve Společenství, pokud jde o uvádění postupů na trh, a nevznesla žádnou námitku k návrhům smlouvy, zejména k právu prvního odmítnutí, o němž přece věděla v době výměny informací s Francií od 5. března 2001. Podle Francie bylo tedy legitimní se domnívat, že založení společnosti Axens a podpis smluv mezi IFP a Axens nepovedou k existenci státních podpor. Francie zdůrazňuje, že založení Axens a podpis smluv mezi IFP a Axens se uskutečnily v souladu s návrhem předloženým Komisi v březnu 2001.

| (45) | Pokud se jedná o změny, k nimž došlo posléze a o nichž nebyla Komise informována, uvádí Francie následující údaje. Jednak podle Francie nemůže být získání 100 % kontroly nad společnostmi Prosernat a Axens skupinou IFP na konci roku 2001 považováno za volbu ze strany IFP, vzhledem k tomu, že bylo činem nezávislých účastníků. Francie také poukazuje na to, že Komise ve svém služebním dopise D/52473 ze dne 19. června 2001 považovala za záruku nediskriminace skutečnost, že IFP bude vlastnit přinejmenším většinu podílů nového subjektu. Jednak Francie uvádí, že jelikož jsou smlouvy mezi IFP a Prosernat obdobné jako smlouvy mezi IFP a Axens, nepovažovala za nezbytné předat je Komisi. Francie se rovněž domnívala, že není nezbytné předat Komisi smlouvu mezi IFP a Beicip-Franlab, vzhledem k tomu, že uvedená smlouva předpokládala celkové pokrytí nákladů IFP. |
| --- | --- |

(45)

Pokud se jedná o změny, k nimž došlo posléze a o nichž nebyla Komise informována, uvádí Francie následující údaje. Jednak podle Francie nemůže být získání 100 % kontroly nad společnostmi Prosernat a Axens skupinou IFP na konci roku 2001 považováno za volbu ze strany IFP, vzhledem k tomu, že bylo činem nezávislých účastníků. Francie také poukazuje na to, že Komise ve svém služebním dopise D/52473 ze dne 19. června 2001 považovala za záruku nediskriminace skutečnost, že IFP bude vlastnit přinejmenším většinu podílů nového subjektu. Jednak Francie uvádí, že jelikož jsou smlouvy mezi IFP a Prosernat obdobné jako smlouvy mezi IFP a Axens, nepovažovala za nezbytné předat je Komisi. Francie se rovněž domnívala, že není nezbytné předat Komisi smlouvu mezi IFP a Beicip-Franlab, vzhledem k tomu, že uvedená smlouva předpokládala celkové pokrytí nákladů IFP.

| (46) | Francie připomíná, že dopisem ze dne 27. listopadu 2002 informovala Komisi o změně způsobu financování IFP. |
| --- | --- |

(46)

Francie připomíná, že dopisem ze dne 27. listopadu 2002 informovala Komisi o změně způsobu financování IFP.

4.2   K dodržování směrnice 80/723/EHS skupinou IFP

| (47) | Francie se domnívá, že zásada oddělených účtů podle činností uvedená v článku 1 směrnice 80/723/EHS je dodržována. V tomto ohledu uvádí, že rozpočet IFP je sestavován odděleně pro pět výsledkových středisek, pro činnost „Informace“ a pro činnost „Hraniční výzkum“, což umožňuje rozlišit jednotlivé činnosti IFP. |
| --- | --- |

(47)

Francie se domnívá, že zásada oddělených účtů podle činností uvedená v článku 1 směrnice 80/723/EHS je dodržována. V tomto ohledu uvádí, že rozpočet IFP je sestavován odděleně pro pět výsledkových středisek, pro činnost „Informace“ a pro činnost „Hraniční výzkum“, což umožňuje rozlišit jednotlivé činnosti IFP.

| (48) | Francie navíc popisuje způsob klasifikace projektů v rámci výsledkových středisek:






  a) | projekty týkající se získávání dovedností, často rozvíjené ve spolupráci s dalšími výzkumnými ústavy, mají za cíl stimulovat nové myšlenky; |
| --- | --- | --- |

(48)

Francie navíc popisuje způsob klasifikace projektů v rámci výsledkových středisek:

a)

projekty týkající se získávání dovedností, často rozvíjené ve spolupráci s dalšími výzkumnými ústavy, mají za cíl stimulovat nové myšlenky;

| b) | projekty zaměřené na aplikovaný výzkum jsou vedené IFP ve spolupráci s třetími stranami nebo bez jejich spolupráce. V případě výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ se týkají hledání řešení, jejichž výsledkem mohou být metodiky, programová vybavení, chemické přísady, zařízení, postupy a znalecké posudky. Pokud jde o výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“, týkají se vývoje postupů a produktů pro výrobu pohonných látek, paliv a petrochemických meziproduktů na základě všech dostupných zdrojů uhlíku; |
| --- | --- |

b)

projekty zaměřené na aplikovaný výzkum jsou vedené IFP ve spolupráci s třetími stranami nebo bez jejich spolupráce. V případě výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ se týkají hledání řešení, jejichž výsledkem mohou být metodiky, programová vybavení, chemické přísady, zařízení, postupy a znalecké posudky. Pokud jde o výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“, týkají se vývoje postupů a produktů pro výrobu pohonných látek, paliv a petrochemických meziproduktů na základě všech dostupných zdrojů uhlíku;

| c) | projekty „Specializovaná zařízení“ se týkají vývoje testovacích jednotek, zkušebních zařízení, pokusných zařízení a zkušebních okruhů, jakož i instalace zvláštních programových vybavení a správy databází; |
| --- | --- |

c)

projekty „Specializovaná zařízení“ se týkají vývoje testovacích jednotek, zkušebních zařízení, pokusných zařízení a zkušebních okruhů, jakož i instalace zvláštních programových vybavení a správy databází;

| d) | projekty „Podpůrné činnosti“ zahrnují koncepce kvality, sledování programu a správu práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

d)

projekty „Podpůrné činnosti“ zahrnují koncepce kvality, sledování programu a správu práv duševního vlastnictví.

| (49) | Francie rovněž uvádí informace týkající se soustavy analytického účetnictví IFP, která umožňuje rozvržení výnosů (mimo příspěvek ze státního rozpočtu) a nákladů podle projektů v rámci každého výsledkového střediska. |
| --- | --- |

(49)

Francie rovněž uvádí informace týkající se soustavy analytického účetnictví IFP, která umožňuje rozvržení výnosů (mimo příspěvek ze státního rozpočtu) a nákladů podle projektů v rámci každého výsledkového střediska.

4.3   K rozdílnosti mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi

| (50) | Francie odmítá závěr Komise, podle něhož IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. Má za to, že IFP a její dceřiné společnosti tvoří samostatné subjekty, jejichž úkoly jsou rozdílné. |
| --- | --- |

(50)

Francie odmítá závěr Komise, podle něhož IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. Má za to, že IFP a její dceřiné společnosti tvoří samostatné subjekty, jejichž úkoly jsou rozdílné.

| (51) | Za prvé se Francie domnívá, že výzkumná činnost IFP představuje úkol obecného zájmu, který odpovídá logice uznávané na vnitrostátní úrovni, úrovni Společenství a světové úrovni a jímž je dlouhodobé zajištění bezpečnosti v oblasti zásobování uhlovodíky. |
| --- | --- |

(51)

Za prvé se Francie domnívá, že výzkumná činnost IFP představuje úkol obecného zájmu, který odpovídá logice uznávané na vnitrostátní úrovni, úrovni Společenství a světové úrovni a jímž je dlouhodobé zajištění bezpečnosti v oblasti zásobování uhlovodíky.

| (52) | Za druhé se domnívá, že odkaz na pojem propojené podniky, který je uveden v příloze 1 doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (21) (dále jen „doporučení o MSP“) není v této věci případný. Francie mimoto připomíná judikaturu Společenství, podle níž 100 % vlastnictví dceřiné společnosti mateřskou společností nestačí k prokázání kontroly touto mateřskou společností. Francie dále uvádí, že existence výhradní dohody neznamená absenci nezávislosti, jinak by byl článek 81 Smlouvy, který se týká takových dohod mezi nezávislými podniky, bezpředmětný. Francie se rovněž domnívá, že vnímá-li trh IFP a Axens jako společný podnik, vyplývá to nutně ze skutečnosti, že Axens distribuuje výrobky, které jsou výsledkem výzkumu prováděného IFP, a že tento obraz společného podniku neznamená absenci samostatnosti jednání. |
| --- | --- |

(52)

Za druhé se domnívá, že odkaz na pojem propojené podniky, který je uveden v příloze 1 doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (21) (dále jen „doporučení o MSP“) není v této věci případný. Francie mimoto připomíná judikaturu Společenství, podle níž 100 % vlastnictví dceřiné společnosti mateřskou společností nestačí k prokázání kontroly touto mateřskou společností. Francie dále uvádí, že existence výhradní dohody neznamená absenci nezávislosti, jinak by byl článek 81 Smlouvy, který se týká takových dohod mezi nezávislými podniky, bezpředmětný. Francie se rovněž domnívá, že vnímá-li trh IFP a Axens jako společný podnik, vyplývá to nutně ze skutečnosti, že Axens distribuuje výrobky, které jsou výsledkem výzkumu prováděného IFP, a že tento obraz společného podniku neznamená absenci samostatnosti jednání.

| (53) | Za třetí Francie předkládá údaje prokazující nezávislost dceřiných společností IFP. Uvádí, že každá dceřiná společnost vypracovává svoji vlastní strategii a nechává ji schvalovat svojí správní radou, kterou netvoří pouze zástupci IFP. Dodává, že smlouvy uzavřené mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi dodržují pravidla obecného práva, co se týče smluv upravených právními předpisy, a že z tohoto důvodu se zástupce IFP neúčastní hlasování, pokud se jedná o otázky týkající se zmíněných smluv; upřesňuje, že každá dceřiná společnost má své vlastní výbory a úplnou nezávislost řízení pod kontrolou akcionářů, která se provádí prostřednictvím klasického reportingu. Francie navíc vysvětluje, že IFP a její dceřiné společnosti mají finanční a účetní útvary, které jsou hierarchicky nezávislé, umístěné v jiných lokalitách a používají odlišné informační a řídící systémy. Francie rovněž zdůrazňuje skutečnost, že dceřiné společnosti IFP svobodně určují výrobky a služby, které uvádějí na trh. K tomu Francie uvádí, že Axens se svobodně rozhoduje, zda přijme nebo odmítne výzkumné práce předložené IFP, a popisuje několik příkladů postupů, kdy Axens doplňuje své potřeby v oblasti výzkumu prostřednictvím jiných smluvních vztahů. |
| --- | --- |

(53)

Za třetí Francie předkládá údaje prokazující nezávislost dceřiných společností IFP. Uvádí, že každá dceřiná společnost vypracovává svoji vlastní strategii a nechává ji schvalovat svojí správní radou, kterou netvoří pouze zástupci IFP. Dodává, že smlouvy uzavřené mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi dodržují pravidla obecného práva, co se týče smluv upravených právními předpisy, a že z tohoto důvodu se zástupce IFP neúčastní hlasování, pokud se jedná o otázky týkající se zmíněných smluv; upřesňuje, že každá dceřiná společnost má své vlastní výbory a úplnou nezávislost řízení pod kontrolou akcionářů, která se provádí prostřednictvím klasického reportingu. Francie navíc vysvětluje, že IFP a její dceřiné společnosti mají finanční a účetní útvary, které jsou hierarchicky nezávislé, umístěné v jiných lokalitách a používají odlišné informační a řídící systémy. Francie rovněž zdůrazňuje skutečnost, že dceřiné společnosti IFP svobodně určují výrobky a služby, které uvádějí na trh. K tomu Francie uvádí, že Axens se svobodně rozhoduje, zda přijme nebo odmítne výzkumné práce předložené IFP, a popisuje několik příkladů postupů, kdy Axens doplňuje své potřeby v oblasti výzkumu prostřednictvím jiných smluvních vztahů.

4.4   K existenci státní podpory

| (54) | Francie má za to, že financování skupiny IFP, neziskového subjektu, nepředstavuje státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. |
| --- | --- |

(54)

Francie má za to, že financování skupiny IFP, neziskového subjektu, nepředstavuje státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996.

| (55) | Za prvé Francie zdůrazňuje, že, podle bodu 2.4 druhého pododstavce rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, „pokud jsou výsledky těchto výzkumných a vývojových prací, které jsou financovány státem, dány k dispozici na nediskriminačním základě podnikům ve Společenství, vychází Komise ze zásady, že se obvykle nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 92 [nyní článek 87] odst. 1 Smlouvy“. |
| --- | --- |

(55)

Za prvé Francie zdůrazňuje, že, podle bodu 2.4 druhého pododstavce rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, „pokud jsou výsledky těchto výzkumných a vývojových prací, které jsou financovány státem, dány k dispozici na nediskriminačním základě podnikům ve Společenství, vychází Komise ze zásady, že se obvykle nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 92 [nyní článek 87] odst. 1 Smlouvy“.

| (56) | V tomto ohledu uvádí Francie, že IFP provádí mnohé výzkumné práce, jejichž výsledky jsou bez diskriminace dány k dispozici podnikům ve Společenství. Mezi prostředky, kterými je zajištěno zpřístupnění výsledků uvedených činností, je citován vědecký časopis a redaktorská činnost, prezentace prací na kongresech, publikační činnost a zveřejňování publikací na internetu, členství ve vědeckých sdruženích a partnerská spolupráce s ostatními výzkumnými středisky a výuka v doktorských studijních programech. |
| --- | --- |

(56)

V tomto ohledu uvádí Francie, že IFP provádí mnohé výzkumné práce, jejichž výsledky jsou bez diskriminace dány k dispozici podnikům ve Společenství. Mezi prostředky, kterými je zajištěno zpřístupnění výsledků uvedených činností, je citován vědecký časopis a redaktorská činnost, prezentace prací na kongresech, publikační činnost a zveřejňování publikací na internetu, členství ve vědeckých sdruženích a partnerská spolupráce s ostatními výzkumnými středisky a výuka v doktorských studijních programech.

| (57) | Francie uvádí, že tři čtvrtiny rozpočtu na výzkum výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ připadají na výzkumné práce v oblasti základního výzkumu, jejichž výsledky jsou bez diskriminace široce publikovány. Pokud jde o výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“, Francie uvádí, že výsledky mnohých výzkumných prací jsou rovněž bez diskriminace publikovány. |
| --- | --- |

(57)

Francie uvádí, že tři čtvrtiny rozpočtu na výzkum výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ připadají na výzkumné práce v oblasti základního výzkumu, jejichž výsledky jsou bez diskriminace široce publikovány. Pokud jde o výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“, Francie uvádí, že výsledky mnohých výzkumných prací jsou rovněž bez diskriminace publikovány.

| (58) | Za druhé má Francie za to, že názor Komise v jejích rozhodnutích z let 1996 a 1998, podle něhož „je třeba konstatovat, že ačkoli IFP vždy nefakturuje skutečné náklady na výzkum, neuplatňuje v praxi žádnou diskriminaci, pokud jde o podniky, jimž postupuje výsledek výzkumu, který provádí jak sama, tak ve spolupráci“, je stále platný. |
| --- | --- |

(58)

Za druhé má Francie za to, že názor Komise v jejích rozhodnutích z let 1996 a 1998, podle něhož „je třeba konstatovat, že ačkoli IFP vždy nefakturuje skutečné náklady na výzkum, neuplatňuje v praxi žádnou diskriminaci, pokud jde o podniky, jimž postupuje výsledek výzkumu, který provádí jak sama, tak ve spolupráci“, je stále platný.

| (59) | V tomto ohledu zdůrazňuje, že v oblasti „Průzkum – Výroba“ provádí IFP aplikovaný výzkum jménem mnohých průmyslových partnerů, ve formě jednoduché spolupráce nebo společných průmyslových projektů („Joint Industrial Projects“), na kterých je účast otevřená. |
| --- | --- |

(59)

V tomto ohledu zdůrazňuje, že v oblasti „Průzkum – Výroba“ provádí IFP aplikovaný výzkum jménem mnohých průmyslových partnerů, ve formě jednoduché spolupráce nebo společných průmyslových projektů („Joint Industrial Projects“), na kterých je účast otevřená.

| (60) | Pokud se jedná o trh rafinace a petrochemie, má Francie za to, že platby prováděné Axens za výzkumné práce, které jí dává IFP k dispozici, odpovídají tržním podmínkám. K této finanční odměně Francie doplňuje výdaje, které společnosti Axens vznikají v souvislosti s prováděním doplňujících úkolů, které jsou nezbytné pro využívání těchto výzkumných prací, jakož i další výdaje, které vznikají Axens v souvislosti s používáním jiných technologií a výrobků, než jsou technologie a výrobky IFP. Podle Francie je vysoký podíl obratu, který Axens věnuje na výzkumnou činnost přesvědčivým důkazem, že netěží z výzkumných prací, které pro ni provádí IFP, žádnou konkurenční výhodu. Francie poskytuje důkazy o tom, že částky, které Axens vynakládá na svoji výzkumnou činnost, jsou o mnoho vyšší než náklady na výzkum průměrně vynakládané v odvětví. |
| --- | --- |

(60)

Pokud se jedná o trh rafinace a petrochemie, má Francie za to, že platby prováděné Axens za výzkumné práce, které jí dává IFP k dispozici, odpovídají tržním podmínkám. K této finanční odměně Francie doplňuje výdaje, které společnosti Axens vznikají v souvislosti s prováděním doplňujících úkolů, které jsou nezbytné pro využívání těchto výzkumných prací, jakož i další výdaje, které vznikají Axens v souvislosti s používáním jiných technologií a výrobků, než jsou technologie a výrobky IFP. Podle Francie je vysoký podíl obratu, který Axens věnuje na výzkumnou činnost přesvědčivým důkazem, že netěží z výzkumných prací, které pro ni provádí IFP, žádnou konkurenční výhodu. Francie poskytuje důkazy o tom, že částky, které Axens vynakládá na svoji výzkumnou činnost, jsou o mnoho vyšší než náklady na výzkum průměrně vynakládané v odvětví.

| (61) | Francie tvrdí, že i přes právo prvního odmítnutí ve prospěch Axens mají z četných výzkumných prací prováděných výsledkovým střediskem „Rafinace – Petrochemie“ prospěch různí průmysloví partneři z různých zemí. |
| --- | --- |

(61)

Francie tvrdí, že i přes právo prvního odmítnutí ve prospěch Axens mají z četných výzkumných prací prováděných výsledkovým střediskem „Rafinace – Petrochemie“ prospěch různí průmysloví partneři z různých zemí.

| (62) | Francie uzavírá, že intervence státu ve prospěch IFP tedy nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a že dceřiné společnosti IFP nemají žádnou výhodu z přístupu k výsledkům výzkumu, který pro ně provádí IFP. |
| --- | --- |

(62)

Francie uzavírá, že intervence státu ve prospěch IFP tedy nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a že dceřiné společnosti IFP nemají žádnou výhodu z přístupu k výsledkům výzkumu, který pro ně provádí IFP.

4.5   Ke slučitelnosti případné státní podpory se Smlouvou

| (63) | Francie uvádí, že pokud by měla být intervence státu ve prospěch IFP vykládána jako státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy společnosti Axens, byla by tato podpora v každém případě slučitelná se společným trhem. Francie poskytuje materiál, který má prokázat, že podpora může být považována za slučitelnou se Smlouvou na základě odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(63)

Francie uvádí, že pokud by měla být intervence státu ve prospěch IFP vykládána jako státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy společnosti Axens, byla by tato podpora v každém případě slučitelná se společným trhem. Francie poskytuje materiál, který má prokázat, že podpora může být považována za slučitelnou se Smlouvou na základě odchylky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. c).

| (64) | Za prvé Francie soudí, že financování aplikovaného výzkumu Axens státem nepřesahuje maximální částky stanovené rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996. Dokládá to částkami, které IFP vynaložila na aplikovaný výzkum prováděný společně s Axens a finančním zhodnocením, které jí vyplatila společnost Axens. [...] (15). |
| --- | --- |

(64)

Za prvé Francie soudí, že financování aplikovaného výzkumu Axens státem nepřesahuje maximální částky stanovené rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996. Dokládá to částkami, které IFP vynaložila na aplikovaný výzkum prováděný společně s Axens a finančním zhodnocením, které jí vyplatila společnost Axens. [...] (15).

| (65) | Za druhé Francie uvádí, že případná podpora ve prospěch Axens by měla motivační účinek. V této souvislosti poskytuje statistiky, které prokazují růst jak výše výdajů, které Axens vynakládá na výzkum a vývoj prováděný jejími zaměstnanci výzkumu a vývoje, tak růst poměru interních výdajů k obratu. Francie také uvádí příklady projektů Axens, které by nemohly být realizovány bez podpory ze strany IFP. Francie argumentuje také tím, že všichni konkurenti Axens, a to zejména američtí, využívají vysokých státních podpor. |
| --- | --- |

(65)

Za druhé Francie uvádí, že případná podpora ve prospěch Axens by měla motivační účinek. V této souvislosti poskytuje statistiky, které prokazují růst jak výše výdajů, které Axens vynakládá na výzkum a vývoj prováděný jejími zaměstnanci výzkumu a vývoje, tak růst poměru interních výdajů k obratu. Francie také uvádí příklady projektů Axens, které by nemohly být realizovány bez podpory ze strany IFP. Francie argumentuje také tím, že všichni konkurenti Axens, a to zejména američtí, využívají vysokých státních podpor.

| (66) | Za třetí Francie připomíná strategický význam státních podpor pro inovaci, výzkum a vývoj, který Komise uznala v rámci obnovené Lisabonské strategie a vyjádřila v akčním plánu státní podpory. |
| --- | --- |

(66)

Za třetí Francie připomíná strategický význam státních podpor pro inovaci, výzkum a vývoj, který Komise uznala v rámci obnovené Lisabonské strategie a vyjádřila v akčním plánu státní podpory.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1   Obsah stížnosti, která byla původem zahájení řízení

| (67) | Stěžovatel si z obavy z negativních obchodních dopadů nepřeje, aby byla zveřejněna jeho totožnost. Stěžovatel se domnívá, že jeho zájmy jsou přímo ohroženy dotací poskytovanou Francií skupině IFP a/nebo její dceřiné společnosti Axens. Od svého založení v roce 2001 pokračovala Axens, konkurent stěžovatele, v agresivní obchodní politice v oblasti licencí na technologie, které byly plně vyvinuty díky výzkumným a vývojovým činnostem její mateřské společnosti IFP. |
| --- | --- |

(67)

Stěžovatel si z obavy z negativních obchodních dopadů nepřeje, aby byla zveřejněna jeho totožnost. Stěžovatel se domnívá, že jeho zájmy jsou přímo ohroženy dotací poskytovanou Francií skupině IFP a/nebo její dceřiné společnosti Axens. Od svého založení v roce 2001 pokračovala Axens, konkurent stěžovatele, v agresivní obchodní politice v oblasti licencí na technologie, které byly plně vyvinuty díky výzkumným a vývojovým činnostem její mateřské společnosti IFP.

| (68) | Stížnost se soustřeďuje na oblasti zvláštních činností IFP, tj. na technologie a katalyzátory pro rafinaci, zpracování plynu a petrochemickou výrobu, jakož i na licenční činnost Axens v těchto oblastech. Stěžovatel se domnívá, že Axens je v uvedených oblastech v přímé konkurenci s ostatními hospodářskými subjekty na trhu, přičemž nenese náklady na výzkum a vývoj, vzhledem k tomu, že Axens je výhradním distributorem technologií vyvinutých IFP díky finanční podpoře státu. Navíc podle stěžovatele může celek IFP/Axens provádět výzkumné a vývojové činnosti, které by pro nedotované hospodářské subjekty nebyly ziskové. |
| --- | --- |

(68)

Stížnost se soustřeďuje na oblasti zvláštních činností IFP, tj. na technologie a katalyzátory pro rafinaci, zpracování plynu a petrochemickou výrobu, jakož i na licenční činnost Axens v těchto oblastech. Stěžovatel se domnívá, že Axens je v uvedených oblastech v přímé konkurenci s ostatními hospodářskými subjekty na trhu, přičemž nenese náklady na výzkum a vývoj, vzhledem k tomu, že Axens je výhradním distributorem technologií vyvinutých IFP díky finanční podpoře státu. Navíc podle stěžovatele může celek IFP/Axens provádět výzkumné a vývojové činnosti, které by pro nedotované hospodářské subjekty nebyly ziskové.

| (69) | Stěžovatel se domnívá, že prvky státní podpory lze vidět v přímé dotaci státu ve prospěch IFP, ve vytvoření a kapitalizaci obchodní dceřiné společnosti Axens skupinou IFP, ve financování sekce rafinace a petrochemie, která má jako výhradního distributora společnost Axens, jakož i ve výhradních licencích, které IFP poskytuje společnosti Axens na své technologie. |
| --- | --- |

(69)

Stěžovatel se domnívá, že prvky státní podpory lze vidět v přímé dotaci státu ve prospěch IFP, ve vytvoření a kapitalizaci obchodní dceřiné společnosti Axens skupinou IFP, ve financování sekce rafinace a petrochemie, která má jako výhradního distributora společnost Axens, jakož i ve výhradních licencích, které IFP poskytuje společnosti Axens na své technologie.

| (70) | Stěžovatel má za to, že současné financování činností IFP a Axens státem, které nebylo oznámeno Komisi a nevztahuje se na ně žádné z předchozích rozhodnutí Komise, představuje protiprávní státní podporu. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje faktické rozdíly mezi závěry předchozích rozhodnutí Komise a současnou situací IFP a Axens:






  — | dceřiná společnost Axens je obchodním subjektem, |
| --- | --- | --- |

(70)

Stěžovatel má za to, že současné financování činností IFP a Axens státem, které nebylo oznámeno Komisi a nevztahuje se na ně žádné z předchozích rozhodnutí Komise, představuje protiprávní státní podporu. V tomto ohledu stěžovatel zdůrazňuje faktické rozdíly mezi závěry předchozích rozhodnutí Komise a současnou situací IFP a Axens:

—

dceřiná společnost Axens je obchodním subjektem,

| — | Axens má výhradní nebo přednostní přístup ke službám nebo výsledkům výzkumu IFP, |
| --- | --- |

—

Axens má výhradní nebo přednostní přístup ke službám nebo výsledkům výzkumu IFP,

| — | IFP vlastní 100 % podílů na kapitálu Agens, |
| --- | --- |

—

IFP vlastní 100 % podílů na kapitálu Agens,

| — | většina hospodářských subjektů na trhu s technologiemi, včetně stěžovatele, není dotována. Dotované činnosti celku IFP/Axens mají za následek deformaci cen. |
| --- | --- |

—

většina hospodářských subjektů na trhu s technologiemi, včetně stěžovatele, není dotována. Dotované činnosti celku IFP/Axens mají za následek deformaci cen.

| (71) | Stěžovatel se proto domnívá, že IFP se významně liší od modelu veřejného neziskového výzkumného zařízení podle bodu 2.4 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 v oblasti obchodních činností své dceřiné společnosti Axens. Stěžovatel má naopak za to, že IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt, který působí na trhu v přímé konkurenci s ostatními hospodářskými subjekty. Podle stěžovatele více prvků ukazuje na to, že IFP a Axens musí být považovány za jeden hospodářský subjekt, a tedy za podnik podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy:






  — | IFP vlastní 100 % kapitálu Agens, |
| --- | --- | --- |

(71)

Stěžovatel se proto domnívá, že IFP se významně liší od modelu veřejného neziskového výzkumného zařízení podle bodu 2.4 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 v oblasti obchodních činností své dceřiné společnosti Axens. Stěžovatel má naopak za to, že IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt, který působí na trhu v přímé konkurenci s ostatními hospodářskými subjekty. Podle stěžovatele více prvků ukazuje na to, že IFP a Axens musí být považovány za jeden hospodářský subjekt, a tedy za podnik podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy:

—

IFP vlastní 100 % kapitálu Agens,

| — | IFP působí jako aktivní akcionář tím, že se účastní na určování strategie svých dceřiných společností, |
| --- | --- |

—

IFP působí jako aktivní akcionář tím, že se účastní na určování strategie svých dceřiných společností,

| — | personál Axens a IFP navštěvují potenciální zákazníky společně, |
| --- | --- |

—

personál Axens a IFP navštěvují potenciální zákazníky společně,

| — | Axens používá svůj název ve spojení s technologiemi IFP (jak ukazuje logo Axens, do kterého je začleněno logo IFP). |
| --- | --- |

—

Axens používá svůj název ve spojení s technologiemi IFP (jak ukazuje logo Axens, do kterého je začleněno logo IFP).

| (72) | Zdroje poskytnuté francouzským státem celku IFP/Axens na financování výzkumu v oblasti technologií rafinace, zpracování plynu a petrochemie představují státní zdroje. Podle odhadů stěžovatele se výše výdajů na výzkum a vývoj vynaložených IFP v těchto oblastech pohybuje okolo 100 milionů EUR, přičemž Axens nevrací své mateřské společnosti více než polovinu těchto nákladů. Stěžovatel se proto domnívá, že podpora ve prospěch celku IFP/Axens dosahuje 50 milionů EUR ročně. |
| --- | --- |

(72)

Zdroje poskytnuté francouzským státem celku IFP/Axens na financování výzkumu v oblasti technologií rafinace, zpracování plynu a petrochemie představují státní zdroje. Podle odhadů stěžovatele se výše výdajů na výzkum a vývoj vynaložených IFP v těchto oblastech pohybuje okolo 100 milionů EUR, přičemž Axens nevrací své mateřské společnosti více než polovinu těchto nákladů. Stěžovatel se proto domnívá, že podpora ve prospěch celku IFP/Axens dosahuje 50 milionů EUR ročně.

| (73) | Podle stěžovatele vyplývá konkurenční výhoda ze skutečnosti, že subjekt IFP/Axens nemusí plně hradit náklady na výzkum a vývoj a že proto může vykonávat tlak na snížení cen na trhu v dotyčných oblastech. Stěžovatel se domnívá, že taková výhoda představuje riziko vytlačení ostatních hospodářských subjektů z trhu. |
| --- | --- |

(73)

Podle stěžovatele vyplývá konkurenční výhoda ze skutečnosti, že subjekt IFP/Axens nemusí plně hradit náklady na výzkum a vývoj a že proto může vykonávat tlak na snížení cen na trhu v dotyčných oblastech. Stěžovatel se domnívá, že taková výhoda představuje riziko vytlačení ostatních hospodářských subjektů z trhu.

| (74) | Podle stěžovatele je trh s technologiemi světovým trhem nebo přinejmenším evropským trhem. Podpora státu ve prospěch celku IFP/Axens tedy vede k ovlivnění obchodu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(74)

Podle stěžovatele je trh s technologiemi světovým trhem nebo přinejmenším evropským trhem. Podpora státu ve prospěch celku IFP/Axens tedy vede k ovlivnění obchodu uvnitř Společenství.

| (75) | Stěžovatel proto soudí, že podpora státu ve prospěch celku IFP/Axens skutečně představuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(75)

Stěžovatel proto soudí, že podpora státu ve prospěch celku IFP/Axens skutečně představuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (76) | Stěžovatel zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že vývoj technologií rafinace je činnost blízká činnosti tržní a její výsledky jsou přímo komerčně využitelné, nevztahuje se na tento vývoj definice předvýrobních činností uvedená v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996. Proto je tato podpora poskytnutá celku IFP/Axens provozní podporou, která je neslučitelná s pravidly Smlouvy pro státní podpory. |
| --- | --- |

(76)

Stěžovatel zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že vývoj technologií rafinace je činnost blízká činnosti tržní a její výsledky jsou přímo komerčně využitelné, nevztahuje se na tento vývoj definice předvýrobních činností uvedená v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996. Proto je tato podpora poskytnutá celku IFP/Axens provozní podporou, která je neslučitelná s pravidly Smlouvy pro státní podpory.

| (77) | Stěžovatel zdůrazňuje, že i kdyby se činnosti celku IFP/Axens považovaly za předvýrobní vývojové činnosti, podpora by přesáhla povolený práh vymezený rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996 pro takové činnosti, který činí 25 %, a mohla by rovněž přesáhnou limit 50 % stanovený pro aplikovaný výzkum. |
| --- | --- |

(77)

Stěžovatel zdůrazňuje, že i kdyby se činnosti celku IFP/Axens považovaly za předvýrobní vývojové činnosti, podpora by přesáhla povolený práh vymezený rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996 pro takové činnosti, který činí 25 %, a mohla by rovněž přesáhnou limit 50 % stanovený pro aplikovaný výzkum.

| (78) | Za předpokladu, že se jedná o výzkumné a vývojové činnosti, které jsou vymezeny rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996, stěžovatel se domnívá, že motivační účinek podpory je diskutabilní. Podle stěžovatele odrazuje podpora celku IFP/Axens ostatní hospodářské subjekty na trhu od investic do výzkumu a vývoje v těchto oblastech, pokud jsou jejich příjmy ovlivňovány existencí státní podpory a neumožňují náhradu nákladů na výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(78)

Za předpokladu, že se jedná o výzkumné a vývojové činnosti, které jsou vymezeny rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996, stěžovatel se domnívá, že motivační účinek podpory je diskutabilní. Podle stěžovatele odrazuje podpora celku IFP/Axens ostatní hospodářské subjekty na trhu od investic do výzkumu a vývoje v těchto oblastech, pokud jsou jejich příjmy ovlivňovány existencí státní podpory a neumožňují náhradu nákladů na výzkum a vývoj.

| (79) | Stěžovatel proto dospívá k závěru, že státní podpora ve prospěch celku IFP/Axens je protizákonná a neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(79)

Stěžovatel proto dospívá k závěru, že státní podpora ve prospěch celku IFP/Axens je protizákonná a neslučitelná se společným trhem.

5.2   Připomínky podané společností Axens

| (80) | Za prvé společnost Axens připomíná, že byla založena v roce 2001 s cílem sjednotit v jednom subjektu obchodního charakteru činnosti IFP související s postupy rafinace a petrochemie a činnosti dceřiné společnosti vyrábějící katalyzátory. Společnost uvádí, že má k dispozici veškeré organizační složky (finanční, právní, lidské zdroje), které jí umožňují provádět svoji činnost zcela nezávisle, a že její každodenní řízení je zajišťováno jejími řídícími pracovníky pod vedením předsedy a generálního ředitele. Má za to, že velmi omezený počet rozhodnutí je činěn na úrovni správní rady a že její akcionář ponechává jejím řídícím pracovníkům velkou nezávislost v rozhodování v obchodních a průmyslových otázkách. Popírá tedy závěry Komise, podle nichž IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(80)

Za prvé společnost Axens připomíná, že byla založena v roce 2001 s cílem sjednotit v jednom subjektu obchodního charakteru činnosti IFP související s postupy rafinace a petrochemie a činnosti dceřiné společnosti vyrábějící katalyzátory. Společnost uvádí, že má k dispozici veškeré organizační složky (finanční, právní, lidské zdroje), které jí umožňují provádět svoji činnost zcela nezávisle, a že její každodenní řízení je zajišťováno jejími řídícími pracovníky pod vedením předsedy a generálního ředitele. Má za to, že velmi omezený počet rozhodnutí je činěn na úrovni správní rady a že její akcionář ponechává jejím řídícím pracovníkům velkou nezávislost v rozhodování v obchodních a průmyslových otázkách. Popírá tedy závěry Komise, podle nichž IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt.

| (81) | Za druhé společnost Axens připomíná, že reorganizace v roce 2001 byla provedena v souladu s návrhem, který byl Komisí výslovně schválen. Domnívá se, že mohla oprávněně důvěřovat v právoplatnost uvedeného právního a finančního rámce, jehož zpochybnění by představovalo vážné narušení jejího vývoje. |
| --- | --- |

(81)

Za druhé společnost Axens připomíná, že reorganizace v roce 2001 byla provedena v souladu s návrhem, který byl Komisí výslovně schválen. Domnívá se, že mohla oprávněně důvěřovat v právoplatnost uvedeného právního a finančního rámce, jehož zpochybnění by představovalo vážné narušení jejího vývoje.

| (82) | Za třetí společnost Axens zdůrazňuje, že většina hospodářských subjektů na trhu s technologiemi a katalyzátory pro rafinaci a petrochemii využívá kombinaci interního a partnerského výzkumu. Společnost Criterion, dceřiná společnost Shell, má údajně přístup k výzkumu společnosti Shell, ABB Lummus má dohody se společnostmi Chevron a Shell, společnost UOP se společností Total a dalšími hospodářskými subjekty a společnost Albermale se společností ExxonMobil. Společnost Axens uvádí, že její spolupráce s IFP je součástí tohoto kontextu a byla průhledně strukturována prostřednictvím tří smluv o výzkumu a licencích. Z hlediska každé ze stran se uvedené smlouvy zakládaly na klasické obchodní logice. Společnost Axens se domnívá, že skutečnost, že podíl jejího obratu věnovaný na výdaje na výzkum je srovnatelný s úsilím vynaloženým jejími konkurenty, představuje další důkaz toho, že Axens netěží žádnou výhodu ze svých vztahů s IFP. |
| --- | --- |

(82)

Za třetí společnost Axens zdůrazňuje, že většina hospodářských subjektů na trhu s technologiemi a katalyzátory pro rafinaci a petrochemii využívá kombinaci interního a partnerského výzkumu. Společnost Criterion, dceřiná společnost Shell, má údajně přístup k výzkumu společnosti Shell, ABB Lummus má dohody se společnostmi Chevron a Shell, společnost UOP se společností Total a dalšími hospodářskými subjekty a společnost Albermale se společností ExxonMobil. Společnost Axens uvádí, že její spolupráce s IFP je součástí tohoto kontextu a byla průhledně strukturována prostřednictvím tří smluv o výzkumu a licencích. Z hlediska každé ze stran se uvedené smlouvy zakládaly na klasické obchodní logice. Společnost Axens se domnívá, že skutečnost, že podíl jejího obratu věnovaný na výdaje na výzkum je srovnatelný s úsilím vynaloženým jejími konkurenty, představuje další důkaz toho, že Axens netěží žádnou výhodu ze svých vztahů s IFP.

| (83) | Za čtvrté společnost Axens zdůrazňuje, že je vystavena konkurenci ze strany velmi silných hospodářských subjektů, často aktivně podporovaných státy svého původu. Například ve Spojených státech věnuje Department of Energy na podporu projektů rozpočet několika stovek milionů dolarů. |
| --- | --- |

(83)

Za čtvrté společnost Axens zdůrazňuje, že je vystavena konkurenci ze strany velmi silných hospodářských subjektů, často aktivně podporovaných státy svého původu. Například ve Spojených státech věnuje Department of Energy na podporu projektů rozpočet několika stovek milionů dolarů.

5.3   Připomínky podané UOP

| (84) | Sídlo společnosti UOP Limited je ve Spojeném království. Společnost vlastní dva výrobní závody ve Spojeném království a v Itálii a působí v sedmnácti členských státech. Tato společnost se specializuje na vývoj, inženýrské služby, licence a technologické postupy, jako jsou přeměna ropy, výroba čistých paliv, odsíření paliv a petrochemické technologie. Vyrábí rovněž katalyzátory, molekulární filtry, adsorbenty a další specializovaná vybavení. |
| --- | --- |

(84)

Sídlo společnosti UOP Limited je ve Spojeném království. Společnost vlastní dva výrobní závody ve Spojeném království a v Itálii a působí v sedmnácti členských státech. Tato společnost se specializuje na vývoj, inženýrské služby, licence a technologické postupy, jako jsou přeměna ropy, výroba čistých paliv, odsíření paliv a petrochemické technologie. Vyrábí rovněž katalyzátory, molekulární filtry, adsorbenty a další specializovaná vybavení.

| (85) | UOP a celek IFP/Axens jsou konkurenty v oblasti technologií výroby a odsíření benzinu, výroby a extrakce aromátů, jakož i v oblasti katalyzátorů pro širokou řadu výrobních postupů čistých paliv. UOP vítá zahájení formálního vyšetřovacího řízení proti podpoře vyplacené skupině IFP a připojuje se ke Komisi, co se týče podstatné části jejích závěrů. |
| --- | --- |

(85)

UOP a celek IFP/Axens jsou konkurenty v oblasti technologií výroby a odsíření benzinu, výroby a extrakce aromátů, jakož i v oblasti katalyzátorů pro širokou řadu výrobních postupů čistých paliv. UOP vítá zahájení formálního vyšetřovacího řízení proti podpoře vyplacené skupině IFP a připojuje se ke Komisi, co se týče podstatné části jejích závěrů.

| (86) | Za prvé UOP pozoruje zřetelný vývoj činností IFP během nedávných let. IFP podle jejího tvrzení restrukturalizovala licenční činnost, poměrně bezvýznamnou a otevřenou všem společnostem, tak, aby přímo konkurovala soukromým hospodářským subjektům na trhu s výrobními postupy. UOP připomíná, že judikatura Společenství vyžaduje, že jakmile stát rozhodne, že bude jednat jako hospodářský subjekt, musí jednat za stejných podmínek jako soukromý hospodářský subjekt. V tomto ohledu má společnost UOP za to, že provozní deficit více než 555 milionů EUR za poslední tři roky není pro normálního akcionáře přijatelný. |
| --- | --- |

(86)

Za prvé UOP pozoruje zřetelný vývoj činností IFP během nedávných let. IFP podle jejího tvrzení restrukturalizovala licenční činnost, poměrně bezvýznamnou a otevřenou všem společnostem, tak, aby přímo konkurovala soukromým hospodářským subjektům na trhu s výrobními postupy. UOP připomíná, že judikatura Společenství vyžaduje, že jakmile stát rozhodne, že bude jednat jako hospodářský subjekt, musí jednat za stejných podmínek jako soukromý hospodářský subjekt. V tomto ohledu má společnost UOP za to, že provozní deficit více než 555 milionů EUR za poslední tři roky není pro normálního akcionáře přijatelný.

| (87) | V této souvislosti UOP požádala Komisi, aby vydala Francii příkaz k pozastavení státní podpory ve prospěch IFP v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (22). |
| --- | --- |

(87)

V této souvislosti UOP požádala Komisi, aby vydala Francii příkaz k pozastavení státní podpory ve prospěch IFP v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (22).

| (88) | Za druhé se UOP domnívá, že skutečnost, že celek IFP/Axens nemusí hradit všechny výdaje na výzkum a vývoj, mu nejen umožnila získat významný podíl na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, ale také ohrozit ziskovost svých konkurentů. UOP navíc zdůrazňuje, že přístup na trh a nízká úroveň činností v oblasti výzkumu a vývoje celku IFP/Axens ukazují chybějící motivační účinek podpory. UOP rovněž soudí, že případný prospěch z podpory je do velké míry vyrovnán rizikem vytlačení soukromých hospodářských subjektů z dotyčných trhů, s ohledem na to, že jak UOP soudí, soukromé hospodářské subjekty budou muset ve střednědobém horizontu snížit své výdaje na výzkum a vývoj, aby byly konkurenceschopné vůči štědře dotovanému konkurentovi. |
| --- | --- |

(88)

Za druhé se UOP domnívá, že skutečnost, že celek IFP/Axens nemusí hradit všechny výdaje na výzkum a vývoj, mu nejen umožnila získat významný podíl na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, ale také ohrozit ziskovost svých konkurentů. UOP navíc zdůrazňuje, že přístup na trh a nízká úroveň činností v oblasti výzkumu a vývoje celku IFP/Axens ukazují chybějící motivační účinek podpory. UOP rovněž soudí, že případný prospěch z podpory je do velké míry vyrovnán rizikem vytlačení soukromých hospodářských subjektů z dotyčných trhů, s ohledem na to, že jak UOP soudí, soukromé hospodářské subjekty budou muset ve střednědobém horizontu snížit své výdaje na výzkum a vývoj, aby byly konkurenceschopné vůči štědře dotovanému konkurentovi.

| (89) | Za třetí společnost UOP sdílí názor Komise, že IFP a její dceřiná společnost Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. K tomuto závěru vedou na jedné straně kapitálová struktura, řídící pracovníci, preferenční vztahy a stupeň hospodářské integrace IFP a její dceřiné společnosti Axens. V tomto ohledu UOP zdůrazňuje, že hospodářská integrace dvou subjektů je prokázána tím, že Axens je jediným distributorem technologií vyvinutých IFP a prvním a potenciálně jediným příjemcem výsledků IFP. Podle UOP takové dohody ukazují, že IFP a Axens jsou jednoznačně na sobě vzájemně závislé, pracují ve vzájemné shodě a sledují totožné zájmy na trhu. Dále má UOP za to, že IFP jako jediný akcionář Axens je schopen krátkodobě i střednědobě určovat strategii tohoto podniku. |
| --- | --- |

(89)

Za třetí společnost UOP sdílí názor Komise, že IFP a její dceřiná společnost Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. K tomuto závěru vedou na jedné straně kapitálová struktura, řídící pracovníci, preferenční vztahy a stupeň hospodářské integrace IFP a její dceřiné společnosti Axens. V tomto ohledu UOP zdůrazňuje, že hospodářská integrace dvou subjektů je prokázána tím, že Axens je jediným distributorem technologií vyvinutých IFP a prvním a potenciálně jediným příjemcem výsledků IFP. Podle UOP takové dohody ukazují, že IFP a Axens jsou jednoznačně na sobě vzájemně závislé, pracují ve vzájemné shodě a sledují totožné zájmy na trhu. Dále má UOP za to, že IFP jako jediný akcionář Axens je schopen krátkodobě i střednědobě určovat strategii tohoto podniku.

| (90) | Za čtvrté má UOP stejně jako Komise za to, že aby neexistovala výhoda ve prospěch celku IFP/Axens, musel by být rozpočet IFP přidělený na výzkum a vývoj, který je prováděn ve spolupráci s Axens nebo pro ni, financován příjmy dosaženými na trhu. |
| --- | --- |

(90)

Za čtvrté má UOP stejně jako Komise za to, že aby neexistovala výhoda ve prospěch celku IFP/Axens, musel by být rozpočet IFP přidělený na výzkum a vývoj, který je prováděn ve spolupráci s Axens nebo pro ni, financován příjmy dosaženými na trhu.

| (91) | Za páté UOP navrhuje, aby Komise vzala v úvahu specifičnost trhu s licencemi na technologické postupy, pokud se snaží nalézt spojení mezi výzkumnými a vývojovými činnostmi celku IFP/Axens a výzkumnými kategoriemi vymezenými v příloze 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Uvedená specifičnost plyne ze skutečnosti, že celek IFP/Axens a jeho konkurenti neuvádějí na trh výrobek nebo službu, ale postup. Podle UOP se v příslušném odvětví sice vývoj určitého postupu, který lze uvést na trh, obvykle označuje termínem „výzkum a vývoj“, ale Komise by neměla zapomenout, že tento vývoj probíhá až po výzkumných a vývojových činnostech, tak jak jsou vymezeny v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996. V tomto ohledu UOP zdůrazňuje, že výzkum a vývoj průmyslových postupů rafinace a petrochemie může být roztříděn podle kategorií do tří etap:






  a) | etapa základního výzkumu, během níž jsou vyvíjeny a zkoušeny nové materiály a koncepce postupů až po důkaz jejich principu (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

Za páté UOP navrhuje, aby Komise vzala v úvahu specifičnost trhu s licencemi na technologické postupy, pokud se snaží nalézt spojení mezi výzkumnými a vývojovými činnostmi celku IFP/Axens a výzkumnými kategoriemi vymezenými v příloze 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Uvedená specifičnost plyne ze skutečnosti, že celek IFP/Axens a jeho konkurenti neuvádějí na trh výrobek nebo službu, ale postup. Podle UOP se v příslušném odvětví sice vývoj určitého postupu, který lze uvést na trh, obvykle označuje termínem „výzkum a vývoj“, ale Komise by neměla zapomenout, že tento vývoj probíhá až po výzkumných a vývojových činnostech, tak jak jsou vymezeny v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996. V tomto ohledu UOP zdůrazňuje, že výzkum a vývoj průmyslových postupů rafinace a petrochemie může být roztříděn podle kategorií do tří etap:

a)

etapa základního výzkumu, během níž jsou vyvíjeny a zkoušeny nové materiály a koncepce postupů až po důkaz jejich principu (23);

| b) | etapa vývoje postupů a materiálů, během níž koncepce objevených materiálů a postupů jsou vyvinuty pro obchodní využívání; |
| --- | --- |

b)

etapa vývoje postupů a materiálů, během níž koncepce objevených materiálů a postupů jsou vyvinuty pro obchodní využívání;

| c) | etapa vývoje použití, během níž jsou vytvořeny nástroje, a která umožňuje předpověď reprodukovatelných výkonů a výrobu materiálů s cílem nabídnout postup v konkurenčním prostředí. |
| --- | --- |

c)

etapa vývoje použití, během níž jsou vytvořeny nástroje, a která umožňuje předpověď reprodukovatelných výkonů a výrobu materiálů s cílem nabídnout postup v konkurenčním prostředí.

| (92) | UOP má za to, že etapy a) a b) jsou nedílnou součástí obchodního vývoje. |
| --- | --- |

(92)

UOP má za to, že etapy a) a b) jsou nedílnou součástí obchodního vývoje.

| (93) | Za šesté, přestože společnost UOP sdílí názor Komise, že IFP a její dceřiná společnost Axens tvoří jeden hospodářský celek, přeje si doložit některé další informace pro případ, že by Komise na závěr formálního vyšetřovacího řízení dospěla k závěru, že IFP a Axens tvoří dva oddělené hospodářské subjekty. Podle UOP jsou na trh s postupy nabízeny produkty, které nelze srovnávat. Proto jediný způsob, jak zaručit, aby Axens platila tržní cenu za výsledky IFP, by bylo použití nabídkového řízení. UOP má tak za to, že právo prvního odmítnutí představuje samo o sobě výhodu, pokud se udělením Axens práva prvního odmítnutí IFP vzdá možnosti postoupit své výsledky prostřednictvím výběrového řízení hospodářskému subjektu s nejvyšší nabídkou na trhu. |
| --- | --- |

(93)

Za šesté, přestože společnost UOP sdílí názor Komise, že IFP a její dceřiná společnost Axens tvoří jeden hospodářský celek, přeje si doložit některé další informace pro případ, že by Komise na závěr formálního vyšetřovacího řízení dospěla k závěru, že IFP a Axens tvoří dva oddělené hospodářské subjekty. Podle UOP jsou na trh s postupy nabízeny produkty, které nelze srovnávat. Proto jediný způsob, jak zaručit, aby Axens platila tržní cenu za výsledky IFP, by bylo použití nabídkového řízení. UOP má tak za to, že právo prvního odmítnutí představuje samo o sobě výhodu, pokud se udělením Axens práva prvního odmítnutí IFP vzdá možnosti postoupit své výsledky prostřednictvím výběrového řízení hospodářskému subjektu s nejvyšší nabídkou na trhu.

6.   POZNÁMKY FRANCIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (94) | Poznámky Francie se týkají připomínek UOP a stížnosti. |
| --- | --- |

(94)

Poznámky Francie se týkají připomínek UOP a stížnosti.

6.1   Odpověď na připomínky UOP

| (95) | Za prvé Francie popírá tvrzení UOP o existenci jediného subjektu IFP/Axens a trvá na nezávislosti Axens ve vztahu k IFP a na skutečnosti, že IFP je výzkumné, vzdělávací a dokumentační zařízení, což je zásadně odlišuje od dceřiné společnosti Axens a UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

Za prvé Francie popírá tvrzení UOP o existenci jediného subjektu IFP/Axens a trvá na nezávislosti Axens ve vztahu k IFP a na skutečnosti, že IFP je výzkumné, vzdělávací a dokumentační zařízení, což je zásadně odlišuje od dceřiné společnosti Axens a UOP Limited.

| (96) | Co se týče nezávislosti Axens ve vztahu k IFP, připomíná nejdříve, že podle ustálené judikatury Společenství složení akcionářů dceřiné společnosti nepředstavuje samo o sobě dostatečné kritérium, aby bylo možné stanovit, zda tato dceřiná společnost může nebo nemůže být považována za dceřinou společnost mající hospodářskou nezávislost ve vztahu ke své mateřské společnosti. Ačkoli je Axens ze 100 % vlastněna IFP, je na trhu zcela nezávislá. Tuto nezávislost potvrzuje několik skutečností:






  a) | Axens se rozhoduje nezávisle a má vlastní finanční organizaci a organizaci lidských zdrojů; |
| --- | --- | --- |

(96)

Co se týče nezávislosti Axens ve vztahu k IFP, připomíná nejdříve, že podle ustálené judikatury Společenství složení akcionářů dceřiné společnosti nepředstavuje samo o sobě dostatečné kritérium, aby bylo možné stanovit, zda tato dceřiná společnost může nebo nemůže být považována za dceřinou společnost mající hospodářskou nezávislost ve vztahu ke své mateřské společnosti. Ačkoli je Axens ze 100 % vlastněna IFP, je na trhu zcela nezávislá. Tuto nezávislost potvrzuje několik skutečností:

a)

Axens se rozhoduje nezávisle a má vlastní finanční organizaci a organizaci lidských zdrojů;

| b) | Axens si svobodně určuje obchodní politiku a své prodejní cíle a hrubé marže; |
| --- | --- |

b)

Axens si svobodně určuje obchodní politiku a své prodejní cíle a hrubé marže;

| c) | Axens vystupuje na trhu rafinace a petrochemie svým vlastním jménem a sama za sebe a má pravomoc uzavírat smlouvy bez předchozího povolení IFP; |
| --- | --- |

c)

Axens vystupuje na trhu rafinace a petrochemie svým vlastním jménem a sama za sebe a má pravomoc uzavírat smlouvy bez předchozího povolení IFP;

| d) | Axens je finančně nezávislá na IFP, a to v mezích daných pravomocemi, které jsou vymezeny v jejích stanovách, a není jediným distributorem technologií IFP. |
| --- | --- |

d)

Axens je finančně nezávislá na IFP, a to v mezích daných pravomocemi, které jsou vymezeny v jejích stanovách, a není jediným distributorem technologií IFP.

| (97) | Pokud se jedná o povahu neziskového výzkumného ústavu IFP, Francie opakuje své tvrzení, že IFP je výzkumným ústavem, jehož hlavním cílem je provádět výzkumnou činnost a rozšiřovat výsledky zmíněných činností prostřednictvím vzdělávání, publikací nebo převodem technologií, přičemž zisky z toho jsou plně investovány zpět do výzkumu nebo do šíření jeho výsledků. |
| --- | --- |

(97)

Pokud se jedná o povahu neziskového výzkumného ústavu IFP, Francie opakuje své tvrzení, že IFP je výzkumným ústavem, jehož hlavním cílem je provádět výzkumnou činnost a rozšiřovat výsledky zmíněných činností prostřednictvím vzdělávání, publikací nebo převodem technologií, přičemž zisky z toho jsou plně investovány zpět do výzkumu nebo do šíření jeho výsledků.

| (98) | Za druhé, vzhledem k tomu, že zdroje převedené státem do IFP nepředstavují státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, popírá Francie tvrzení UOP, podle něhož tyto zdroje (24) představují provozní podporu. |
| --- | --- |

(98)

Za druhé, vzhledem k tomu, že zdroje převedené státem do IFP nepředstavují státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, popírá Francie tvrzení UOP, podle něhož tyto zdroje (24) představují provozní podporu.

| (99) | Za třetí podle UOP téměř celá státní podpora vyplacená IFP slouží k financování prací zaměřených na trh, a proto neplatí rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996. Francie toto tvrzení popírá a připomíná, že IFP se zabývá především úkoly obecného zájmu, které jsou zaměřeny na základní výzkum a zhodnocení jeho výsledků, jakož i na vzdělávání a šíření poznatků, a který by neměl být zaměňován s čistě obchodními cíli soukromých hospodářských subjektů, jako jsou UOP a Axens. |
| --- | --- |

(99)

Za třetí podle UOP téměř celá státní podpora vyplacená IFP slouží k financování prací zaměřených na trh, a proto neplatí rámec pro výzkum a vývoj z roku 1996. Francie toto tvrzení popírá a připomíná, že IFP se zabývá především úkoly obecného zájmu, které jsou zaměřeny na základní výzkum a zhodnocení jeho výsledků, jakož i na vzdělávání a šíření poznatků, a který by neměl být zaměňován s čistě obchodními cíli soukromých hospodářských subjektů, jako jsou UOP a Axens.

| (100) | Navíc výzkumné práce, které vede IFP pro Axens v rámci smlouvy o aplikovaném výzkumu, jsou jednak studie technické proveditelnosti, jednak práce týkající se aplikovaného výzkumu. IFP nevede jménem Axens práce týkající se předvýrobního výzkumu, zmíněné práce provádí a financuje sama Axens. Finanční tabulky předané v připomínkách Francie z února 2006 potvrzují, že IFP plně dodržuje ustanovení směrnice 80/723/EHS, a Francie se proto domnívá, že rozpočtový příspěvek je správně použit k úspěšnému dokončení jejího úkolu obecného zájmu a financování výzkumných a vývojových prací ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. |
| --- | --- |

(100)

Navíc výzkumné práce, které vede IFP pro Axens v rámci smlouvy o aplikovaném výzkumu, jsou jednak studie technické proveditelnosti, jednak práce týkající se aplikovaného výzkumu. IFP nevede jménem Axens práce týkající se předvýrobního výzkumu, zmíněné práce provádí a financuje sama Axens. Finanční tabulky předané v připomínkách Francie z února 2006 potvrzují, že IFP plně dodržuje ustanovení směrnice 80/723/EHS, a Francie se proto domnívá, že rozpočtový příspěvek je správně použit k úspěšnému dokončení jejího úkolu obecného zájmu a financování výzkumných a vývojových prací ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996.

| (101) | Za čtvrté právo prvního odmítnutí podle UOP dává výhodu Axens, která neplatí tržní ceny za takové právo. Francie zdůrazňuje význam posouzení celkového hospodářského výsledku odměn vyplacených společností Axens skupině IFP. Kromě dividend byly prvky této celkové odměny (která spočívá v odměně vyplacené na základě práva prvního odmítnutí a v poplatcích zaplacených na základě smluv o rámcové licenci a o licenci na výrobky) stanoveny v roce 2001 podle hospodářské logiky. Tato logika má zaručit, že Axens nebude těžit ze svého vztahu s IFP žádnou hospodářskou výhodu a zajistit IFP vhodnou a trvalou každoroční návratnost, dostatečně nezávislou na kombinaci vyplývající z okamžitých prodejů Axens, s cílem zabránit riziku příliš velkých změn zdrojů IFP. |
| --- | --- |

(101)

Za čtvrté právo prvního odmítnutí podle UOP dává výhodu Axens, která neplatí tržní ceny za takové právo. Francie zdůrazňuje význam posouzení celkového hospodářského výsledku odměn vyplacených společností Axens skupině IFP. Kromě dividend byly prvky této celkové odměny (která spočívá v odměně vyplacené na základě práva prvního odmítnutí a v poplatcích zaplacených na základě smluv o rámcové licenci a o licenci na výrobky) stanoveny v roce 2001 podle hospodářské logiky. Tato logika má zaručit, že Axens nebude těžit ze svého vztahu s IFP žádnou hospodářskou výhodu a zajistit IFP vhodnou a trvalou každoroční návratnost, dostatečně nezávislou na kombinaci vyplývající z okamžitých prodejů Axens, s cílem zabránit riziku příliš velkých změn zdrojů IFP.

| (102) | Francie trvá na tom, že je vhodné posuzovat pouze tuto celkovou odměnu, kterou skutečně Axens hradila, a to ve vztahu k jejímu celkovému obratu a s ohledem na tržní podmínky. Vzhledem k uvedeným prvkům by právo prvního odmítnutí nepředstavovalo konkurenční výhodu ve prospěch Axens ani narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(102)

Francie trvá na tom, že je vhodné posuzovat pouze tuto celkovou odměnu, kterou skutečně Axens hradila, a to ve vztahu k jejímu celkovému obratu a s ohledem na tržní podmínky. Vzhledem k uvedeným prvkům by právo prvního odmítnutí nepředstavovalo konkurenční výhodu ve prospěch Axens ani narušení hospodářské soutěže.

| (103) | Za páté Francie rovněž popírá tvrzení, že existence tzv. protiprávní státní podpory ve prospěch celku IFP/Axens způsobila škody konkurentům a narušila dynamiku inovace. Francie poznamenává, že UOP Limited je jediným konkurentem z mnoha, kteří existují, jenž sdělil své připomínky Komisi. Francie navíc zdůrazňuje, že žádný důkaz o těchto tzv. škodách nebyl předložen. |
| --- | --- |

(103)

Za páté Francie rovněž popírá tvrzení, že existence tzv. protiprávní státní podpory ve prospěch celku IFP/Axens způsobila škody konkurentům a narušila dynamiku inovace. Francie poznamenává, že UOP Limited je jediným konkurentem z mnoha, kteří existují, jenž sdělil své připomínky Komisi. Francie navíc zdůrazňuje, že žádný důkaz o těchto tzv. škodách nebyl předložen.

| (104) | Francie se také domnívá, že dynamika inovace nebyla na trhu rafinace a petrochemie narušena. V tomto ohledu by analýza tržních podílů na trhu s licencemi na technologie a s katalyzátory ukázala zřetelnou převahu skupiny UOP. Pokud by podle Francie opravdu existovala tržní síla, existovala by na straně UOP, a ne na straně Axens. Dodává, že i kdyby byla tržní síla UOP oslabena, původem tohoto oslabení by byly vlastní strategické omyly UOP, zejména na trhu odsíření, na němž se UOP vzdala investování, a držela se tedy stranou činnosti, která vytváří velké příjmy. |
| --- | --- |

(104)

Francie se také domnívá, že dynamika inovace nebyla na trhu rafinace a petrochemie narušena. V tomto ohledu by analýza tržních podílů na trhu s licencemi na technologie a s katalyzátory ukázala zřetelnou převahu skupiny UOP. Pokud by podle Francie opravdu existovala tržní síla, existovala by na straně UOP, a ne na straně Axens. Dodává, že i kdyby byla tržní síla UOP oslabena, původem tohoto oslabení by byly vlastní strategické omyly UOP, zejména na trhu odsíření, na němž se UOP vzdala investování, a držela se tedy stranou činnosti, která vytváří velké příjmy.

6.2   Odpověď na anonymní stížnost

| (105) | Za prvé Francie znovu potvrzuje, že reorganizace činností IFP byla Komisi řádně oznámena. Dopisy z roku 2001, kterými informovala Komisi o návrhu vnitřní reorganizace, která vedla k vytvoření dceřiných společností v obchodních činnostech IFP, podle jejího názoru představují oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(105)

Za prvé Francie znovu potvrzuje, že reorganizace činností IFP byla Komisi řádně oznámena. Dopisy z roku 2001, kterými informovala Komisi o návrhu vnitřní reorganizace, která vedla k vytvoření dceřiných společností v obchodních činnostech IFP, podle jejího názoru představují oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (106) | Za druhé Francie připomíná argumenty uvedené v jejích připomínkách (viz oddíl 4.3) a reagující na poznámky UOP (viz 95. bod a následující body odůvodnění), které odporují tvrzení, podle něhož IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(106)

Za druhé Francie připomíná argumenty uvedené v jejích připomínkách (viz oddíl 4.3) a reagující na poznámky UOP (viz 95. bod a následující body odůvodnění), které odporují tvrzení, podle něhož IFP a Axens tvoří jeden hospodářský subjekt.

| (107) | Za třetí Francie trvá na skutečnosti, že výzkumné práce IFP, vedené v rámci výsledkového střediska „Rafinace – Petrochemie“, jsou výhodné pro různé průmyslové partnery z více států [...] (15), a ne pouze pro Axens, jak uvádí stěžovatel. |
| --- | --- |

(107)

Za třetí Francie trvá na skutečnosti, že výzkumné práce IFP, vedené v rámci výsledkového střediska „Rafinace – Petrochemie“, jsou výhodné pro různé průmyslové partnery z více států [...] (15), a ne pouze pro Axens, jak uvádí stěžovatel.

| (108) | Za čtvrté, oproti tvrzení stěžovatele, podle něhož více než polovina příjmu Axens byla tvořena prodejem licencí na postupy a poskytováním souvisejících služeb, Francie uvádí, že podíl činnosti „licence na technologie“ (process licensing) na obratu Axens za roky 2003, 2004 a 2005 činil postupně 36 %, 38 % a 31 %. |
| --- | --- |

(108)

Za čtvrté, oproti tvrzení stěžovatele, podle něhož více než polovina příjmu Axens byla tvořena prodejem licencí na postupy a poskytováním souvisejících služeb, Francie uvádí, že podíl činnosti „licence na technologie“ (process licensing) na obratu Axens za roky 2003, 2004 a 2005 činil postupně 36 %, 38 % a 31 %.

| (109) | Za páté Francie popírá tvrzení stěžovatele, že Axens nemá k dispozici svá vlastní výzkumná zařízení. Axens naopak má k dispozici své vlastní lidské a hmotné zdroje, nezbytné k tomu, aby úspěšně dokončila práce předvýrobního vývoje za účelem schvalování před uvedením na trh: programová vybavení pro dimenzování, simulační nástroje postupů, přístroje na hodnocení katalyzátorů a adsorbentů a pilotní zařízení na vývoj katalyzátorů a na simulaci řetězení jednotkových fází před průmyslovým využitím. Tyto zdroje společnosti Axens ostatně umožnily dokončit vývoj výrobků a postupů, které navrhly jiné třetí strany než IFP. |
| --- | --- |

(109)

Za páté Francie popírá tvrzení stěžovatele, že Axens nemá k dispozici svá vlastní výzkumná zařízení. Axens naopak má k dispozici své vlastní lidské a hmotné zdroje, nezbytné k tomu, aby úspěšně dokončila práce předvýrobního vývoje za účelem schvalování před uvedením na trh: programová vybavení pro dimenzování, simulační nástroje postupů, přístroje na hodnocení katalyzátorů a adsorbentů a pilotní zařízení na vývoj katalyzátorů a na simulaci řetězení jednotkových fází před průmyslovým využitím. Tyto zdroje společnosti Axens ostatně umožnily dokončit vývoj výrobků a postupů, které navrhly jiné třetí strany než IFP.

| (110) | Za šesté Francie znovu potvrzuje, že IFP je stále vzhledem ke svému poslání a svým činnostem neziskovým ústavem, který plně vykonává úkol obecného zájmu, který mu svěřil stát. Toto stanovisko potvrzuje i fungování a organizace IFP a jejích dceřiných společností, neboť IFP jednala tak, aby její obchodní dceřiné společnosti byly plně samostatné a nezávislé. Má tedy za to, že financování IFP, neziskového ústavu, nezakládá státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. |
| --- | --- |

(110)

Za šesté Francie znovu potvrzuje, že IFP je stále vzhledem ke svému poslání a svým činnostem neziskovým ústavem, který plně vykonává úkol obecného zájmu, který mu svěřil stát. Toto stanovisko potvrzuje i fungování a organizace IFP a jejích dceřiných společností, neboť IFP jednala tak, aby její obchodní dceřiné společnosti byly plně samostatné a nezávislé. Má tedy za to, že financování IFP, neziskového ústavu, nezakládá státní podporu v souladu s bodem 2.4 prvním pododstavcem rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996.

| (111) | Za sedmé Francie zvláště odmítá názor, že na výzkumnou činnost IFP by se mělo nahlížet jako na prosté vypracování „technologického postupu“ (technology process), který mohou obchodní společnosti přímo použít pro svou průmyslovou výrobu. K tomuto bodu přináší podrobné informace týkající se vývojových cyklů postupů a výrobků. |
| --- | --- |

(111)

Za sedmé Francie zvláště odmítá názor, že na výzkumnou činnost IFP by se mělo nahlížet jako na prosté vypracování „technologického postupu“ (technology process), který mohou obchodní společnosti přímo použít pro svou průmyslovou výrobu. K tomuto bodu přináší podrobné informace týkající se vývojových cyklů postupů a výrobků.

| (112) | Za osmé odkazuje na připomínky předané po zahájení řízení o tvrzení stěžovatele, podle kterého odměna za výzkumné práce vedené IFP pro Axens by nebyla v souladu s tržními podmínkami (viz 60. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(112)

Za osmé odkazuje na připomínky předané po zahájení řízení o tvrzení stěžovatele, podle kterého odměna za výzkumné práce vedené IFP pro Axens by nebyla v souladu s tržními podmínkami (viz 60. bod odůvodnění).

| (113) | Za deváté popírá Francie tvrzení, podle něhož výše případné podpory, kterou údajně využívá Axens, činí 50 milionů EUR v případě roku 2003, a opírá se v tomto ohledu o poskytnuté finanční tabulky. |
| --- | --- |

(113)

Za deváté popírá Francie tvrzení, podle něhož výše případné podpory, kterou údajně využívá Axens, činí 50 milionů EUR v případě roku 2003, a opírá se v tomto ohledu o poskytnuté finanční tabulky.

| (114) | Za desáté se Francie domnívá, že oproti tomu, co tvrdí stěžovatel, využívají konkurenti Axens velmi často státní podpory (přímé a nepřímé), aby úspěšně dokončili výzkumné a vývojové práce. Například skupina UOP dostává finance na své interní programy týkající se výzkumu a vývoje od National Institute of standards and technologies (NIST). Mimoto zadává externě část svého výzkumu prostřednictvím partnerství s ústavy, výzkumnými laboratořemi nebo vysokými školami, které samy využívají veřejných finančních prostředků. UOP tak spolupracuje s Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium univerzity v Delaware, jakož i s College of Engineering Illinoiské univerzity v Urbana Champaign nebo také se SINTEF z Norska. |
| --- | --- |

(114)

Za desáté se Francie domnívá, že oproti tomu, co tvrdí stěžovatel, využívají konkurenti Axens velmi často státní podpory (přímé a nepřímé), aby úspěšně dokončili výzkumné a vývojové práce. Například skupina UOP dostává finance na své interní programy týkající se výzkumu a vývoje od National Institute of standards and technologies (NIST). Mimoto zadává externě část svého výzkumu prostřednictvím partnerství s ústavy, výzkumnými laboratořemi nebo vysokými školami, které samy využívají veřejných finančních prostředků. UOP tak spolupracuje s Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium univerzity v Delaware, jakož i s College of Engineering Illinoiské univerzity v Urbana Champaign nebo také se SINTEF z Norska.

7.   POSOUZENÍ

7.1   Existence státní podpory

7.1.1   Identifikace potenciálních příjemců podpory

| (115) | Ve svých rozhodnutích z let 1996 a 1998 měla Komise za to, že veřejná podpora poskytnutá na výzkumnou a vývojovou činnost vedenou IFP nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, protože IFP byla neziskovým výzkumným subjektem, který nebyl zapojen do obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(115)

Ve svých rozhodnutích z let 1996 a 1998 měla Komise za to, že veřejná podpora poskytnutá na výzkumnou a vývojovou činnost vedenou IFP nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, protože IFP byla neziskovým výzkumným subjektem, který nebyl zapojen do obchodní činnosti.

| (116) | Avšak ve svém rozhodnutí o zahájení řízení z důvodů shrnutých ve 37. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí Komise zčásti zpochybnila uvedenou analýzu. Uvedla zejména, že IFP se prostřednictvím svých dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat zapojila do hospodářských činností, a to na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry (dále jen „dotyčné trhy“). Proto je vhodné posoudit, jestli státní dotace vyplacená IFP nevede ke státní podpoře na dotyčných trzích. |
| --- | --- |

(116)

Avšak ve svém rozhodnutí o zahájení řízení z důvodů shrnutých ve 37. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí Komise zčásti zpochybnila uvedenou analýzu. Uvedla zejména, že IFP se prostřednictvím svých dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat zapojila do hospodářských činností, a to na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry (dále jen „dotyčné trhy“). Proto je vhodné posoudit, jestli státní dotace vyplacená IFP nevede ke státní podpoře na dotyčných trzích.

| (117) | S cílem stanovit existenci státní podpory Komise přistoupila k identifikaci případných příjemců podpory. Komise se domnívá, že v analýze hospodářské soutěže nemohou být IFP a její dceřiné společnosti Axens, Beicip-Franlab a Prosernat považovány za samostatné hospodářské subjekty. Vychází za prvé ze skutečnosti, že IFP přímo vlastní 100 % kapitálu Axens a 100 % kapitálu Beicip-Franlab a nepřímo 100 % kapitálu Prosernat. |
| --- | --- |

(117)

S cílem stanovit existenci státní podpory Komise přistoupila k identifikaci případných příjemců podpory. Komise se domnívá, že v analýze hospodářské soutěže nemohou být IFP a její dceřiné společnosti Axens, Beicip-Franlab a Prosernat považovány za samostatné hospodářské subjekty. Vychází za prvé ze skutečnosti, že IFP přímo vlastní 100 % kapitálu Axens a 100 % kapitálu Beicip-Franlab a nepřímo 100 % kapitálu Prosernat.

| (118) | Komise ve svých analýzách hospodářské soutěže běžně používá kapitálovou strukturu jako údaj o nezávislosti podniků. V tomto ohledu Komise připomíná, že zohlednění kritéria kapitálové struktury podle čl. 3 odst. 3 přílohy doporučení o MSP umožňuje vyloučit z kategorie MSP skupiny podniků, jejichž hospodářská síla by přesahovala hospodářskou sílu jednoho MSP. V doporučení o MSP je uvedeno, že podniky jsou „propojené“, jakmile podnik vlastní v jiném podniku většinu hlasovacích práv akcionářů. Uvedené doporučení se ostatně rovněž používá v jiných sděleních Komise, zejména v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (25), s cílem stanovit nezávislost podniku. Kapitálová struktura je rovněž zmíněna v čl. 5 odst. 4 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení ES o spojování“) (26) nebo dále v čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 772/2004 ze dne 27. dubna 2004 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod o převodu technologií (27). |
| --- | --- |

(118)

Komise ve svých analýzách hospodářské soutěže běžně používá kapitálovou strukturu jako údaj o nezávislosti podniků. V tomto ohledu Komise připomíná, že zohlednění kritéria kapitálové struktury podle čl. 3 odst. 3 přílohy doporučení o MSP umožňuje vyloučit z kategorie MSP skupiny podniků, jejichž hospodářská síla by přesahovala hospodářskou sílu jednoho MSP. V doporučení o MSP je uvedeno, že podniky jsou „propojené“, jakmile podnik vlastní v jiném podniku většinu hlasovacích práv akcionářů. Uvedené doporučení se ostatně rovněž používá v jiných sděleních Komise, zejména v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (25), s cílem stanovit nezávislost podniku. Kapitálová struktura je rovněž zmíněna v čl. 5 odst. 4 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (dále jen „nařízení ES o spojování“) (26) nebo dále v čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 772/2004 ze dne 27. dubna 2004 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod o převodu technologií (27).

| (119) | Vedle kritéria kapitálové struktury Komise přihlíží k více prvkům, které, posuzovány společně, potvrzují analýzu Komise, podle níž nejsou IFP a její dceřiné společnosti oddělitelné z hlediska zákazníků a konkurentů na dotyčných trzích. Jak vyplývá z rozsudku Soudního dvora Evropských společenství SA Intermills v. Komise
   (28), „navzdory skutečnosti, že tyto tři výrobní podniky mají vlastní právní subjektivitu nezávislou na bývalé společnosti Intermills, tvoří všechny tyto podniky společně jednu skupinu, přinejmenším co se týká podpory poskytnuté belgickými orgány. Komise byla tedy oprávněna považovat celou skupinu za jeden „podnik“ vzhledem k použití článku 92 Smlouvy“. |
| --- | --- |

(119)

Vedle kritéria kapitálové struktury Komise přihlíží k více prvkům, které, posuzovány společně, potvrzují analýzu Komise, podle níž nejsou IFP a její dceřiné společnosti oddělitelné z hlediska zákazníků a konkurentů na dotyčných trzích. Jak vyplývá z rozsudku Soudního dvora Evropských společenství SA Intermills v. Komise
   (28), „navzdory skutečnosti, že tyto tři výrobní podniky mají vlastní právní subjektivitu nezávislou na bývalé společnosti Intermills, tvoří všechny tyto podniky společně jednu skupinu, přinejmenším co se týká podpory poskytnuté belgickými orgány. Komise byla tedy oprávněna považovat celou skupinu za jeden „podnik“ vzhledem k použití článku 92 Smlouvy“.

| (120) | Co se týče úkolů a činností IFP a jejích dceřiných společností, Komise zjišťuje, že pokud se hlavní předmět a statut IFP liší od hlavního předmětu a statutu jejích dceřiných společností, přesto je zhodnocení výsledků výzkumu a vývoje IFP na trhu uvedeno mezi prioritami stanovenými státem v jeho smlouvě o cílech s IFP a je součástí strategie vývoje IFP. Jedná se totiž o „dosažení finanční návratnosti jejích výdajů na výzkum a vývoj, která zintenzivňuje její úsilí v oblasti výzkumu“ při využití možností, které nabízejí trhy:






  — | v oblasti „Rafinace – Petrochemie“, smlouva o cílech uvádí že „ambicí IFP je rozšířit během tohoto desetiletí svoji oblast působnosti a zvýšit své podíly na trzích, aby se stala nepřehlédnutelným hráčem na světovém trhu. (...) [Jedná se] o posílení nového střediska vytvořeného průmyslovým vedením IFP a společností Procatalyse [Axens], které má využívat výsledky prodeje licencí a lépe zhodnocovat potenciál výzkumu a vývoje IFP v této oblasti“; |
| --- | --- | --- |

(120)

Co se týče úkolů a činností IFP a jejích dceřiných společností, Komise zjišťuje, že pokud se hlavní předmět a statut IFP liší od hlavního předmětu a statutu jejích dceřiných společností, přesto je zhodnocení výsledků výzkumu a vývoje IFP na trhu uvedeno mezi prioritami stanovenými státem v jeho smlouvě o cílech s IFP a je součástí strategie vývoje IFP. Jedná se totiž o „dosažení finanční návratnosti jejích výdajů na výzkum a vývoj, která zintenzivňuje její úsilí v oblasti výzkumu“ při využití možností, které nabízejí trhy:

—

v oblasti „Rafinace – Petrochemie“, smlouva o cílech uvádí že „ambicí IFP je rozšířit během tohoto desetiletí svoji oblast působnosti a zvýšit své podíly na trzích, aby se stala nepřehlédnutelným hráčem na světovém trhu. (...) [Jedná se] o posílení nového střediska vytvořeného průmyslovým vedením IFP a společností Procatalyse [Axens], které má využívat výsledky prodeje licencí a lépe zhodnocovat potenciál výzkumu a vývoje IFP v této oblasti“;

| — | v oblasti „Průzkum – Výroba“„je třeba případ od případu lépe používat ‚dovednosti skupiny‘, zejména dovednosti jejích přímých dceřiných společností, a využívat všech možných synergií tohoto subjektu s cílem zajistit co možná nejúčinnější pokrytí trhů“ (29). |
| --- | --- |

—

v oblasti „Průzkum – Výroba“„je třeba případ od případu lépe používat ‚dovednosti skupiny‘, zejména dovednosti jejích přímých dceřiných společností, a využívat všech možných synergií tohoto subjektu s cílem zajistit co možná nejúčinnější pokrytí trhů“ (29).

| (121) | Pokud se jedná o účinnou kontrolu dceřiných společností, Komise vzala v úvahu členství řídících pracovníků IFP v rozhodovacích orgánech dceřiných společností na jedné straně a rozhodovací střediska týkající se strategických směrů a základních rozhodnutí na straně druhé:






  — | Axens: k 10. listopadu 2005 je z devíti členů správní rady šest jejích členů rovněž řídícími pracovníky IFP, zejména pět členů správní rady je ve výkonném výboru IFP. Jedině správní rada je oprávněná přijímat rozpočet, roční investiční plán a roční finanční plán Axens a investiční výdaje vyšší než 762 000 EUR musí být schváleny správní radou. |
| --- | --- | --- |

(121)

Pokud se jedná o účinnou kontrolu dceřiných společností, Komise vzala v úvahu členství řídících pracovníků IFP v rozhodovacích orgánech dceřiných společností na jedné straně a rozhodovací střediska týkající se strategických směrů a základních rozhodnutí na straně druhé:

—

Axens: k 10. listopadu 2005 je z devíti členů správní rady šest jejích členů rovněž řídícími pracovníky IFP, zejména pět členů správní rady je ve výkonném výboru IFP. Jedině správní rada je oprávněná přijímat rozpočet, roční investiční plán a roční finanční plán Axens a investiční výdaje vyšší než 762 000 EUR musí být schváleny správní radou.

| — | Beicip-Franlab: k 1. lednu 2003 jsou tři členové dozorčí rady Beicip-Franlab z jejích sedmi členů řídícími pracovníky IFP. Podle stanov Beicip-Franlab vykonává dozorčí rada stálou kontrolu řízení představenstvem. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: k 1. lednu 2003 jsou tři členové dozorčí rady Beicip-Franlab z jejích sedmi členů řídícími pracovníky IFP. Podle stanov Beicip-Franlab vykonává dozorčí rada stálou kontrolu řízení představenstvem.

| — | Prosernat: k 1. lednu 2003 jsou tři členové správní rady Prosernat z jejích pěti členů rovněž ve výkonném výboru IFP. Správní rada Prosernat rozhoduje o strategických plánech, ročním rozpočtu, vytvoření nových činností, dohodách o společných podnicích. |
| --- | --- |

—

Prosernat: k 1. lednu 2003 jsou tři členové správní rady Prosernat z jejích pěti členů rovněž ve výkonném výboru IFP. Správní rada Prosernat rozhoduje o strategických plánech, ročním rozpočtu, vytvoření nových činností, dohodách o společných podnicích.

| (122) | Komise zaznamenává, že výhradní dohody jakožto smlouvy upravené právními předpisy se řídí přesnými pravidly, podle nichž se zástupce IFP ve správní radě neúčastní hlasování o otázkách týkajících se výhradních dohod. To znamená, že, i když se zástupce IFP neúčastní hlasování, ostatní členové správní rady, kteří jsou rovněž řídícími pracovníky IFP, se tohoto hlasování účastní. |
| --- | --- |

(122)

Komise zaznamenává, že výhradní dohody jakožto smlouvy upravené právními předpisy se řídí přesnými pravidly, podle nichž se zástupce IFP ve správní radě neúčastní hlasování o otázkách týkajících se výhradních dohod. To znamená, že, i když se zástupce IFP neúčastní hlasování, ostatní členové správní rady, kteří jsou rovněž řídícími pracovníky IFP, se tohoto hlasování účastní.

| (123) | Komise připouští, že výhradní dohody nejsou samy o sobě znakem neexistující nezávislosti podniků. Přesto Komise zjišťuje, že uvedené smlouvy jsou podstatné pro hospodářské činnosti dceřiných společností. |
| --- | --- |

(123)

Komise připouští, že výhradní dohody nejsou samy o sobě znakem neexistující nezávislosti podniků. Přesto Komise zjišťuje, že uvedené smlouvy jsou podstatné pro hospodářské činnosti dceřiných společností.

| (124) | Komise rovněž přihlíží ke skutečnosti, že možnosti výzkumné spolupráce s ostatními podniky v oblasti činností dceřiných společností jsou ve výhradních dohodách přesně ohraničeny. IFP tak může zahájit projekt v oblastí činností dotyčných dceřiných společností, jen pokud si dceřiné společnosti nepřejí provádět výzkumný projekt, po výkonu práva prvního odmítnutí (30). Právě tak má IFP právo prvního odmítnutí, co se týče všech výzkumných prací, které si dceřiné společnosti přejí vést. Teprve poté, co IFP využije právo prvního odmítnutí, mohou dotyčné dceřiné společnosti navrhnout výzkumný projekt jinému podniku (31). Komise se domnívá, že tato omezení jsou ukazatelem silné hospodářské integrace IFP a dotyčných dceřiných společností. |
| --- | --- |

(124)

Komise rovněž přihlíží ke skutečnosti, že možnosti výzkumné spolupráce s ostatními podniky v oblasti činností dceřiných společností jsou ve výhradních dohodách přesně ohraničeny. IFP tak může zahájit projekt v oblastí činností dotyčných dceřiných společností, jen pokud si dceřiné společnosti nepřejí provádět výzkumný projekt, po výkonu práva prvního odmítnutí (30). Právě tak má IFP právo prvního odmítnutí, co se týče všech výzkumných prací, které si dceřiné společnosti přejí vést. Teprve poté, co IFP využije právo prvního odmítnutí, mohou dotyčné dceřiné společnosti navrhnout výzkumný projekt jinému podniku (31). Komise se domnívá, že tato omezení jsou ukazatelem silné hospodářské integrace IFP a dotyčných dceřiných společností.

| (125) | Navíc Komise přihlédla k existenci smluv o poskytnutí, zejména prostor a personálu:






  — | v případě Axens: prostory, závodní stravování, personál, administrativní služby; |
| --- | --- | --- |

(125)

Navíc Komise přihlédla k existenci smluv o poskytnutí, zejména prostor a personálu:

—

v případě Axens: prostory, závodní stravování, personál, administrativní služby;

| — | v případě Beicip-Franlab: finanční hotovost, personál; |
| --- | --- |

—

v případě Beicip-Franlab: finanční hotovost, personál;

| — | v případě Prosernat: právní a finanční služby. |
| --- | --- |

—

v případě Prosernat: právní a finanční služby.

| (126) | Pokud se jedná o otázku vnímání IFP a jejích dceřiných společností na dotyčných trzích, Komise se domnívá, že několik údajů ukazuje na to, že IFP a dotyčné dceřiné společnosti společně působí a vytvářejí u svých zákazníků i konkurentů dojem jedné společnosti. Kromě názvu „IFP Group Technologies“ v logu Axens a logu Prosernat existují přímé vazby mezi internetovými stránkami dotyčných dceřiných společností a internetovými stránkami IFP. Navíc se na svých internetových stránkách Axens a Prosernat odvolávají na výzkumné a vývojové úsilí IFP v jejich oblasti činností (32). Stejně tak kancelář Beicip-Franlab v Bahrajnu se jmenuje „IFP Middle East Consulting“. IFP a Axens se navíc společně účastní různých konferencí (33). Komise rovněž odhalila několik odkazů na jeden jediný subjekt IFP/Axens v propagačních materiálech a publikacích (34) a na internetových stránkách subjektů působících v odvětví (35). |
| --- | --- |

(126)

Pokud se jedná o otázku vnímání IFP a jejích dceřiných společností na dotyčných trzích, Komise se domnívá, že několik údajů ukazuje na to, že IFP a dotyčné dceřiné společnosti společně působí a vytvářejí u svých zákazníků i konkurentů dojem jedné společnosti. Kromě názvu „IFP Group Technologies“ v logu Axens a logu Prosernat existují přímé vazby mezi internetovými stránkami dotyčných dceřiných společností a internetovými stránkami IFP. Navíc se na svých internetových stránkách Axens a Prosernat odvolávají na výzkumné a vývojové úsilí IFP v jejich oblasti činností (32). Stejně tak kancelář Beicip-Franlab v Bahrajnu se jmenuje „IFP Middle East Consulting“. IFP a Axens se navíc společně účastní různých konferencí (33). Komise rovněž odhalila několik odkazů na jeden jediný subjekt IFP/Axens v propagačních materiálech a publikacích (34) a na internetových stránkách subjektů působících v odvětví (35).

| (127) | Komise rovněž zjišťuje překrývání mezi oblastmi činností IFP a oblastmi činností dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, což posiluje nutnost považovat skupinu IFP ze jeden podnik. |
| --- | --- |

(127)

Komise rovněž zjišťuje překrývání mezi oblastmi činností IFP a oblastmi činností dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, což posiluje nutnost považovat skupinu IFP ze jeden podnik.

| (128) | Závěrem lze říci, že cíl zhodnocení výsledků výzkumu a vývoje je ústředním bodem vývojové strategie IFP, jak je uvedeno v její smlouvě o cílech uzavřené se státem. Navíc vlastnictví kapitálu dceřiných společností a účast řídících pracovníků IFP ve vedení dceřiných společností potvrzuje právní a faktickou kontrolu IFP nad dotyčnými dceřinými společnostmi. Výhradní dohody IFP a dotyčných dceřiných společností v zásadních oblastech jejich činností svědčí o hospodářské integraci těchto subjektů. Obraz a společná účast IFP a jejích dceřiných společností na dotyčných trzích jsou jen doplňujícím ukazatelem. Komise se proto domnívá, že s ohledem na svoji rozhodovací praxi a judikaturu Soudního dvora nemohou být dotyčné dceřiné společnosti odděleny od mateřské společnosti IFP jakožto hospodářské subjekty na dotyčných trzích. |
| --- | --- |

(128)

Závěrem lze říci, že cíl zhodnocení výsledků výzkumu a vývoje je ústředním bodem vývojové strategie IFP, jak je uvedeno v její smlouvě o cílech uzavřené se státem. Navíc vlastnictví kapitálu dceřiných společností a účast řídících pracovníků IFP ve vedení dceřiných společností potvrzuje právní a faktickou kontrolu IFP nad dotyčnými dceřinými společnostmi. Výhradní dohody IFP a dotyčných dceřiných společností v zásadních oblastech jejich činností svědčí o hospodářské integraci těchto subjektů. Obraz a společná účast IFP a jejích dceřiných společností na dotyčných trzích jsou jen doplňujícím ukazatelem. Komise se proto domnívá, že s ohledem na svoji rozhodovací praxi a judikaturu Soudního dvora nemohou být dotyčné dceřiné společnosti odděleny od mateřské společnosti IFP jakožto hospodářské subjekty na dotyčných trzích.

| (129) | S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že příjemci případné státní podpory jsou subjekty IFP, Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, pokud jde o jejich činnosti na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jakož i na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry. |
| --- | --- |

(129)

S ohledem na výše uvedené má Komise za to, že příjemci případné státní podpory jsou subjekty IFP, Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, pokud jde o jejich činnosti na trhu s technologiemi rafinace a petrochemie, na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jakož i na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry.

7.1.2   Stanovení selektivní výhody financované ze státních zdrojů

| (130) | Vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že IFP prostřednictvím svých dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat provádí hospodářské činnosti, mohla by veřejná podpora poskytnutá státem IFP v oblastech činností tří dceřiných společností spadat pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(130)

Vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že IFP prostřednictvím svých dceřiných společností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat provádí hospodářské činnosti, mohla by veřejná podpora poskytnutá státem IFP v oblastech činností tří dceřiných společností spadat pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (131) | Otázkou, na niž musí Komise odpovědět, než dospěje k závěru o existenci konkurenční výhody, je otázka, zdali veřejné financování IFP prospívá rovněž hospodářským činnostem IFP na dotyčných trzích. V tomto ohledu Komise upřesnila svůj výklad pojmu podpory, v případě, že stejný subjekt provádí jak činnosti hospodářské, tak nehospodářské povahy, v novém rámci Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (36) z roku 2006, který odráží postoj Komise k této otázce: „Pokud stejný subjekt provádí jak činnosti hospodářské, tak nehospodářské povahy, financování z veřejných zdrojů nebude s cílem zamezení dvojího financování spadat pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, lze-li jasně oddělit oba uvedené typy hospodářské činnosti, jakož i příslušné náklady a financování. Důkaz, že tyto náklady byly správně přiděleny, může být podán předložením ročních finančních výkazů univerzit a výzkumných organizací.“ (37) |
| --- | --- |

(131)

Otázkou, na niž musí Komise odpovědět, než dospěje k závěru o existenci konkurenční výhody, je otázka, zdali veřejné financování IFP prospívá rovněž hospodářským činnostem IFP na dotyčných trzích. V tomto ohledu Komise upřesnila svůj výklad pojmu podpory, v případě, že stejný subjekt provádí jak činnosti hospodářské, tak nehospodářské povahy, v novém rámci Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (36) z roku 2006, který odráží postoj Komise k této otázce: „Pokud stejný subjekt provádí jak činnosti hospodářské, tak nehospodářské povahy, financování z veřejných zdrojů nebude s cílem zamezení dvojího financování spadat pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, lze-li jasně oddělit oba uvedené typy hospodářské činnosti, jakož i příslušné náklady a financování. Důkaz, že tyto náklady byly správně přiděleny, může být podán předložením ročních finančních výkazů univerzit a výzkumných organizací.“ (37)

| (132) | Jinak řečeno, Komise musí stanovit, zdali existuje dvojí financování hospodářských činností prostřednictvím financování nehospodářských činností IFP ze strany státu. Komise proto přistoupila k posouzení účtů IFP s cílem určit případnou výši veřejné dotace přidělené obchodním činnostem IFP. Jelikož jsou totiž IFP a dotyčné dceřiné společnosti právně samostatné subjekty, jsou jejich účty oddělené. Komise se domnívá, že pokud existuje dotace hospodářských činností, vyplývá z úrovně odměn vyplacených dotyčnými dceřinými společnostmi mateřské společnosti a odrazí se v účtech IFP. |
| --- | --- |

(132)

Jinak řečeno, Komise musí stanovit, zdali existuje dvojí financování hospodářských činností prostřednictvím financování nehospodářských činností IFP ze strany státu. Komise proto přistoupila k posouzení účtů IFP s cílem určit případnou výši veřejné dotace přidělené obchodním činnostem IFP. Jelikož jsou totiž IFP a dotyčné dceřiné společnosti právně samostatné subjekty, jsou jejich účty oddělené. Komise se domnívá, že pokud existuje dotace hospodářských činností, vyplývá z úrovně odměn vyplacených dotyčnými dceřinými společnostmi mateřské společnosti a odrazí se v účtech IFP.

| (133) | Za prvé bere Komise na vědomí, že rozpočet IFP je organizován podle druhu činností do sedmi výsledkových středisek, což umožňuje účinně oddělit účetnictví činností v oblastech výzkumu a vývoje, vzdělávání, šíření poznatků a správy portfolia IFP. |
| --- | --- |

(133)

Za prvé bere Komise na vědomí, že rozpočet IFP je organizován podle druhu činností do sedmi výsledkových středisek, což umožňuje účinně oddělit účetnictví činností v oblastech výzkumu a vývoje, vzdělávání, šíření poznatků a správy portfolia IFP.

| (134) | V této souvislosti se Komise domnívá, že příslušnými účty v rámci jejího vyšetřování jsou účty výsledkového střediska „Rafinace – Petrochemie“ pro činnosti v oblasti technologií rafinace a petrochemie, jakož i pro činnosti v oblasti technologií rekuperace síry a účty výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ pro činnosti poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jakož i pro činnosti v oblasti zpracování plynu. Komise se domnívá, že financování projektů vedených v rámci položky „Hraniční výzkum“ z veřejných zdrojů nespadá do působnosti jejího vyšetřování, pokud tyto projekty spadají do základního výzkumu ve smyslu přílohy 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, jsou vysoce rizikové a nejsou určeny pro přesné odvětví. |
| --- | --- |

(134)

V této souvislosti se Komise domnívá, že příslušnými účty v rámci jejího vyšetřování jsou účty výsledkového střediska „Rafinace – Petrochemie“ pro činnosti v oblasti technologií rafinace a petrochemie, jakož i pro činnosti v oblasti technologií rekuperace síry a účty výsledkového střediska „Průzkum – Výroba“ pro činnosti poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jakož i pro činnosti v oblasti zpracování plynu. Komise se domnívá, že financování projektů vedených v rámci položky „Hraniční výzkum“ z veřejných zdrojů nespadá do působnosti jejího vyšetřování, pokud tyto projekty spadají do základního výzkumu ve smyslu přílohy 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996, jsou vysoce rizikové a nejsou určeny pro přesné odvětví.

| (135) | Za druhé se Komise domnívá, že systém analytického účetnictví zavedený v IFP umožňuje účinné rozdělení výnosů (mimo rozpočtový příspěvek) a nákladů v rámci každého výsledkového střediska. V tomto ohledu poznamenává, že analytické účetnictví IFP je založeno na pojmu projektu. Projekty jsou seskupeny podle výsledkových středisek. V rámci každého výsledkového střediska jsou projekty uspořádány podle segmentů nebo druhů. Rozdělení výnosů a nákladů v každém výsledkovém středisku se provádí podle jednotlivých projektů. Kromě toho Komise poznamenává, že rozpočet a roční účetní závěrka IFP podléhají externí a nezávislé kontrole dvou auditorů. |
| --- | --- |

(135)

Za druhé se Komise domnívá, že systém analytického účetnictví zavedený v IFP umožňuje účinné rozdělení výnosů (mimo rozpočtový příspěvek) a nákladů v rámci každého výsledkového střediska. V tomto ohledu poznamenává, že analytické účetnictví IFP je založeno na pojmu projektu. Projekty jsou seskupeny podle výsledkových středisek. V rámci každého výsledkového střediska jsou projekty uspořádány podle segmentů nebo druhů. Rozdělení výnosů a nákladů v každém výsledkovém středisku se provádí podle jednotlivých projektů. Kromě toho Komise poznamenává, že rozpočet a roční účetní závěrka IFP podléhají externí a nezávislé kontrole dvou auditorů.

| (136) | Za třetí Komise poznamenává, že výsledková střediska mají své vlastní příjmy, přičemž rozpočtový příspěvek není výsledkovým střediskům analyticky přidělen. Vyplývá z toho případný účetní schodek mezi výnosy a náklady, které jsou mezi ně rozděleny. Vlastní příjmy zahrnují odměny za služby, poplatky za licence a dividendy vyplacené dceřinými společnostmi. |
| --- | --- |

(136)

Za třetí Komise poznamenává, že výsledková střediska mají své vlastní příjmy, přičemž rozpočtový příspěvek není výsledkovým střediskům analyticky přidělen. Vyplývá z toho případný účetní schodek mezi výnosy a náklady, které jsou mezi ně rozděleny. Vlastní příjmy zahrnují odměny za služby, poplatky za licence a dividendy vyplacené dceřinými společnostmi.

| (137) | Za čtvrté Komise zjišťuje, že všechny náklady vzniklé IFP na daný projekt jsou vzaty v úvahu a zahrnují nejen náklady připadající přímo na projekt (nákupy spotřebního zboží a drobného nehmotného majetku, externí služby, pracovní cesty, pojištění, dokumentace, údržba a pronájem související s projektem), ale také nepřímé náklady (mzdy a sociální příspěvky týkající se personálu, odpis dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv, režijní náklady). Nepřímé náklady jsou přičítány projektu v poměru k počtu osob hodina na základě hodinové sazby vypočítané podle kategorie dotyčného personálu (inženýři, technici atd.). Komise se domnívá, že tato metoda přičítání je z účetního hlediska objektivní a vhodná s ohledem na dotyčné činnosti. |
| --- | --- |

(137)

Za čtvrté Komise zjišťuje, že všechny náklady vzniklé IFP na daný projekt jsou vzaty v úvahu a zahrnují nejen náklady připadající přímo na projekt (nákupy spotřebního zboží a drobného nehmotného majetku, externí služby, pracovní cesty, pojištění, dokumentace, údržba a pronájem související s projektem), ale také nepřímé náklady (mzdy a sociální příspěvky týkající se personálu, odpis dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv, režijní náklady). Nepřímé náklady jsou přičítány projektu v poměru k počtu osob hodina na základě hodinové sazby vypočítané podle kategorie dotyčného personálu (inženýři, technici atd.). Komise se domnívá, že tato metoda přičítání je z účetního hlediska objektivní a vhodná s ohledem na dotyčné činnosti.

| (138) | Za páté Komise poznamenává, že náklady na horizontální projekty vedené v rámci výsledkových středisek a týkající se segmentů „Profesní vybavení/Odborná zařízení“ a „Podpůrné činnosti“ jsou rovněž rozděleny na úrovni každého projektu buď přímo, nebo v poměru k celkovým nákladům segmentu, k němuž projekt přináleží (Získávání dovedností nebo aplikovaný výzkum). |
| --- | --- |

(138)

Za páté Komise poznamenává, že náklady na horizontální projekty vedené v rámci výsledkových středisek a týkající se segmentů „Profesní vybavení/Odborná zařízení“ a „Podpůrné činnosti“ jsou rovněž rozděleny na úrovni každého projektu buď přímo, nebo v poměru k celkovým nákladům segmentu, k němuž projekt přináleží (Získávání dovedností nebo aplikovaný výzkum).

| (139) | Za šesté bere Komise na vědomí, že poskytování doplňkových služeb zmíněné ve 125. bodě odůvodnění je předmětem smluv mezi IFP a dotyčnými dceřinými společnostmi. Tyto služby jsou fakturovány skupinou IFP podle jejích celkových nákladů a přičítány dotyčným výsledkovým střediskům. |
| --- | --- |

(139)

Za šesté bere Komise na vědomí, že poskytování doplňkových služeb zmíněné ve 125. bodě odůvodnění je předmětem smluv mezi IFP a dotyčnými dceřinými společnostmi. Tyto služby jsou fakturovány skupinou IFP podle jejích celkových nákladů a přičítány dotyčným výsledkovým střediskům.

| (140) | Komise může tedy dospět k závěru, že náklady výsledkových středisek „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ skutečně odrážejí celkové náklady na činnosti IFP na dotyčných trzích. |
| --- | --- |

(140)

Komise může tedy dospět k závěru, že náklady výsledkových středisek „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ skutečně odrážejí celkové náklady na činnosti IFP na dotyčných trzích.

| (141) | Vzhledem k výše uvedenému bere Komise na vědomí, že neexistuje přesné spojení mezi výsledkovými středisky „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ na jedné straně a oblastmi činností dceřiných společností na straně druhé. Jinak řečeno, jestliže použijeme terminologii používanou ve smlouvách o výzkumu, výsledková střediska seskupují činnosti ve výhradních oblastech dceřiných společností, ale také v nevýhradních. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k výše uvedenému bere Komise na vědomí, že neexistuje přesné spojení mezi výsledkovými středisky „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ na jedné straně a oblastmi činností dceřiných společností na straně druhé. Jinak řečeno, jestliže použijeme terminologii používanou ve smlouvách o výzkumu, výsledková střediska seskupují činnosti ve výhradních oblastech dceřiných společností, ale také v nevýhradních.

| (142) | Na jedné straně výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“ zahrnuje činnosti výzkumu a vývoje IFP v oblasti technologií rekuperace síry, jejíž výsledky jsou využívány dceřinou společností Prosernat, v oblasti technologií rafinace, petrochemie, GTL (gas to liquid), esterů rostlinných olejů pro plynové oleje, jejíž výsledky jsou využívány dceřinou společností Axens, jakož i v oblasti CTL (coal to liquid), biomasy (kromě esterů rostlinných olejů pro plynové oleje) a výroby vodíku, jejíž výsledky jsou využívány ve spolupráci s dalšími průmyslovými partnery. |
| --- | --- |

(142)

Na jedné straně výsledkové středisko „Rafinace – Petrochemie“ zahrnuje činnosti výzkumu a vývoje IFP v oblasti technologií rekuperace síry, jejíž výsledky jsou využívány dceřinou společností Prosernat, v oblasti technologií rafinace, petrochemie, GTL (gas to liquid), esterů rostlinných olejů pro plynové oleje, jejíž výsledky jsou využívány dceřinou společností Axens, jakož i v oblasti CTL (coal to liquid), biomasy (kromě esterů rostlinných olejů pro plynové oleje) a výroby vodíku, jejíž výsledky jsou využívány ve spolupráci s dalšími průmyslovými partnery.

| (143) | Na straně druhé výsledkové středisko „Průzkum – Výroba“ zahrnuje výzkumné a vývojové práce IFP v oblasti poradenství při těžbě ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jejichž výsledky jsou využívány dceřinou společností Beicip-Franlab, v oblasti technologií zpracování plynu, jejichž výsledky jsou využívány dceřinou společností Prosernat, ale také v oblasti rekuperace CO2 a dopravy vodíku, jejichž výsledky jsou využívány ve spolupráci s dalšími průmyslovými partnery. |
| --- | --- |

(143)

Na straně druhé výsledkové středisko „Průzkum – Výroba“ zahrnuje výzkumné a vývojové práce IFP v oblasti poradenství při těžbě ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, jejichž výsledky jsou využívány dceřinou společností Beicip-Franlab, v oblasti technologií zpracování plynu, jejichž výsledky jsou využívány dceřinou společností Prosernat, ale také v oblasti rekuperace CO2 a dopravy vodíku, jejichž výsledky jsou využívány ve spolupráci s dalšími průmyslovými partnery.

| (144) | Navíc Komise přihlíží ke skutečnosti, že více projektů vedených v rámci výsledkových středisek „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ segmentu „Získávání dovedností“ spadá do základního výzkumu ve smyslu přílohy 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 a jejich výsledky jsou bez diskriminace šířeny v podnicích ve Společenství. Cílem těchto projektů je dospět kreativním výzkumem k novým myšlenkám a rozvíjet dovednosti. Francie předložila Komisi seznam projektů vedených v uvedených segmentech a jejich popis. Mimoto Komise bere na vědomí, že IFP šíří výsledky svých prací pomocí určitého počtu nástrojů, jako jsou její vlastní vědecká revue Oil & Gas Science and Technology, volně přístupná on-line, organizování kongresů a účast na nich, vydávání děl, partnerství s ostatními výzkumnými středisky a sledování doktorských studií. |
| --- | --- |

(144)

Navíc Komise přihlíží ke skutečnosti, že více projektů vedených v rámci výsledkových středisek „Rafinace – Petrochemie“ a „Průzkum – Výroba“ segmentu „Získávání dovedností“ spadá do základního výzkumu ve smyslu přílohy 1 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 a jejich výsledky jsou bez diskriminace šířeny v podnicích ve Společenství. Cílem těchto projektů je dospět kreativním výzkumem k novým myšlenkám a rozvíjet dovednosti. Francie předložila Komisi seznam projektů vedených v uvedených segmentech a jejich popis. Mimoto Komise bere na vědomí, že IFP šíří výsledky svých prací pomocí určitého počtu nástrojů, jako jsou její vlastní vědecká revue Oil & Gas Science and Technology, volně přístupná on-line, organizování kongresů a účast na nich, vydávání děl, partnerství s ostatními výzkumnými středisky a sledování doktorských studií.

| (145) | S ohledem na údaje ve 133. až 139. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že systém analytického účetnictví IFP umožňuje dohledat všechny vzniklé náklady a inkasované odměny podle hospodářských činností IFP. Komise však upozorňuje, že při současné organizaci účtů IFP je nutné pro odlišení hospodářských činností od nehospodářských činností provést podrobnou analýzu účtů výsledkových středisek podle jednotlivých projektů. Domnívá se proto, že v budoucnu bude muset IFP uspořádat a zveřejňovat své účty tak, aby zřetelněji oddělila své hospodářské činnosti od svých nehospodářských činností, například seskupením svých hospodářských činností v rámci téhož výsledkového střediska, v souladu se zásadami stanovenými směrnicí 2006/111/ES. |
| --- | --- |

(145)

S ohledem na údaje ve 133. až 139. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že systém analytického účetnictví IFP umožňuje dohledat všechny vzniklé náklady a inkasované odměny podle hospodářských činností IFP. Komise však upozorňuje, že při současné organizaci účtů IFP je nutné pro odlišení hospodářských činností od nehospodářských činností provést podrobnou analýzu účtů výsledkových středisek podle jednotlivých projektů. Domnívá se proto, že v budoucnu bude muset IFP uspořádat a zveřejňovat své účty tak, aby zřetelněji oddělila své hospodářské činnosti od svých nehospodářských činností, například seskupením svých hospodářských činností v rámci téhož výsledkového střediska, v souladu se zásadami stanovenými směrnicí 2006/111/ES.

| (146) | Po analýze účtů výsledkových středisek IFP může Komise stanovit výši nákladů na výzkumné a vývojové projekty, jakož i vlastní zdroje IFP v oblastech výhradních činností dceřiných společností Axens a Prosernat, tj. technologie rafinace, petrochemie, GTL a esterů rostlinných olejů pro plynové oleje, jakož i technologie zpracování plynu a rekuperace síry:
  Tabulka 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Náklady | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Vlastní zdroje | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Účetní schodek | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Po analýze účtů výsledkových středisek IFP může Komise stanovit výši nákladů na výzkumné a vývojové projekty, jakož i vlastní zdroje IFP v oblastech výhradních činností dceřiných společností Axens a Prosernat, tj. technologie rafinace, petrochemie, GTL a esterů rostlinných olejů pro plynové oleje, jakož i technologie zpracování plynu a rekuperace síry:

Tabulka 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Náklady

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Vlastní zdroje

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Účetní schodek

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Uvedené oblasti vykazují účetní schodek a obchodní činnosti IFP v oblastech technologií rafinace, petrochemie, GTL a esterů rostlinných olejů pro plynové oleje i technologií zpracování plynu a rekuperace síry nejsou plně financovány z vlastních zdrojů a využívají tedy finanční prostředky, které IFP poskytuje stát. Jedná se tedy o selektivní výhodu financovanou ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(147)

Uvedené oblasti vykazují účetní schodek a obchodní činnosti IFP v oblastech technologií rafinace, petrochemie, GTL a esterů rostlinných olejů pro plynové oleje i technologií zpracování plynu a rekuperace síry nejsou plně financovány z vlastních zdrojů a využívají tedy finanční prostředky, které IFP poskytuje stát. Jedná se tedy o selektivní výhodu financovanou ze státních zdrojů.

| (148) | Kumulovaný schodek za období 2003–2006 tedy pro oba dotyčné trhy činí [méně než 50 milionů EUR] (15). Tato částka je však zřetelně nižší než částka, kterou uvádí UOP. |
| --- | --- |

(148)

Kumulovaný schodek za období 2003–2006 tedy pro oba dotyčné trhy činí [méně než 50 milionů EUR] (15). Tato částka je však zřetelně nižší než částka, kterou uvádí UOP.

| (149) | Činnosti IFP v oblasti poradenství při těžbě ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy si zasluhují zvláštní zmínku. Komise totiž zaznamenává, že smlouva o vývoji mezi IFP a její dceřinou společností Beicip-Franlab, pozměněná dodatkem ze dne 16. prosince 2005 a použitelná ode dne 1. ledna 2005, stanoví, že Beicip-Franlab uhradí IFP všechny náklady, aktualizované podle platné úrokové míry, na práce vedené IFP v oblasti činností Beicip-Franlab, včetně výzkumných prací o algoritmech, modelech a metodikách. Komise navíc prověřila odměny vyplacené společností Beicip-Franlab skupině IFP v letech 2003 a 2004 a zjistila, že zcela pokryly náklady na práce, které IFP provedla ve výhradní oblasti své dceřiné společnosti. |
| --- | --- |

(149)

Činnosti IFP v oblasti poradenství při těžbě ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy si zasluhují zvláštní zmínku. Komise totiž zaznamenává, že smlouva o vývoji mezi IFP a její dceřinou společností Beicip-Franlab, pozměněná dodatkem ze dne 16. prosince 2005 a použitelná ode dne 1. ledna 2005, stanoví, že Beicip-Franlab uhradí IFP všechny náklady, aktualizované podle platné úrokové míry, na práce vedené IFP v oblasti činností Beicip-Franlab, včetně výzkumných prací o algoritmech, modelech a metodikách. Komise navíc prověřila odměny vyplacené společností Beicip-Franlab skupině IFP v letech 2003 a 2004 a zjistila, že zcela pokryly náklady na práce, které IFP provedla ve výhradní oblasti své dceřiné společnosti.

| (150) | Komise proto může dospět k závěru, že práce IFP a Beicip-Franlab jsou plně financovány z příjmů dosažených na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy. IFP a Beicip-Franlab tedy nemají na tomto trhu konkurenční výhodu. |
| --- | --- |

(150)

Komise proto může dospět k závěru, že práce IFP a Beicip-Franlab jsou plně financovány z příjmů dosažených na trhu poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy. IFP a Beicip-Franlab tedy nemají na tomto trhu konkurenční výhodu.

7.1.3   Závěr o existenci podpory

| (151) | Závěrem lze říci, že některé činnosti IFP nespadají do oblasti nehospodářské činnosti, protože je obchodně využívají dceřiné společnosti IFP. Komise totiž dospěla k závěru, že dotyčné dceřiné společnosti nemohou být považovány za hospodářské subjekty nezávislé na mateřské společnosti, vzhledem k tomu, že jejich činnosti jsou začleněny do vývojové strategie IFP, IFP vykonává nejen právní kontrolu, ale rovněž kontrolu de facto, výhradní dohody svědčí o velké hospodářské integraci a IFP a dotyčné dceřiné společnosti vytvářejí u hospodářských subjektů příslušných odvětví dojem společného subjektu. |
| --- | --- |

(151)

Závěrem lze říci, že některé činnosti IFP nespadají do oblasti nehospodářské činnosti, protože je obchodně využívají dceřiné společnosti IFP. Komise totiž dospěla k závěru, že dotyčné dceřiné společnosti nemohou být považovány za hospodářské subjekty nezávislé na mateřské společnosti, vzhledem k tomu, že jejich činnosti jsou začleněny do vývojové strategie IFP, IFP vykonává nejen právní kontrolu, ale rovněž kontrolu de facto, výhradní dohody svědčí o velké hospodářské integraci a IFP a dotyčné dceřiné společnosti vytvářejí u hospodářských subjektů příslušných odvětví dojem společného subjektu.

| (152) | Kromě toho IFP využívá pro své obchodní činnosti, mimo oblast působnosti dceřiné společnosti Beicip-Franlab, financování z veřejných zdrojů, což představuje selektivní výhodu, protože je poskytováno pouze jednomu podniku. Jedná se o financování ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(152)

Kromě toho IFP využívá pro své obchodní činnosti, mimo oblast působnosti dceřiné společnosti Beicip-Franlab, financování z veřejných zdrojů, což představuje selektivní výhodu, protože je poskytováno pouze jednomu podniku. Jedná se o financování ze státních prostředků.

| (153) | Komise má za to, že v oblastech, v nichž působí Axens a Prosernat, jsou rovněž splněna ostatní kritéria existence podpory. |
| --- | --- |

(153)

Komise má za to, že v oblastech, v nichž působí Axens a Prosernat, jsou rovněž splněna ostatní kritéria existence podpory.

| (154) | Komise se domnívá, že jakýkoli příspěvek na činnost v oblastech, v nichž působí Axens a Prosernat, posiluje konkurenční postavení IFP a jejích dceřiných společností a mohlo by narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(154)

Komise se domnívá, že jakýkoli příspěvek na činnost v oblastech, v nichž působí Axens a Prosernat, posiluje konkurenční postavení IFP a jejích dceřiných společností a mohlo by narušovat hospodářskou soutěž.

| (155) | Pokud se jedná o oblast, v níž působí IFP a Axens, Komise bere na vědomí informace sdělené Francií a zopakované společností Axens v jejích připomínkách, které mají prokázat, že ve srovnání s ostatními podniky odvětví vynakládá dceřiná společnost Axens z vlastních zdrojů vysoké částky na výzkum. Komise se však domnívá, že z těchto vysokých nákladů nelze usuzovat na neexistenci konkurenční výhody, neboť analýza účtů společnosti IFP jasně ukázala účetní schodek mezi náklady a zdroji v oblasti činností Axens. |
| --- | --- |

(155)

Pokud se jedná o oblast, v níž působí IFP a Axens, Komise bere na vědomí informace sdělené Francií a zopakované společností Axens v jejích připomínkách, které mají prokázat, že ve srovnání s ostatními podniky odvětví vynakládá dceřiná společnost Axens z vlastních zdrojů vysoké částky na výzkum. Komise se však domnívá, že z těchto vysokých nákladů nelze usuzovat na neexistenci konkurenční výhody, neboť analýza účtů společnosti IFP jasně ukázala účetní schodek mezi náklady a zdroji v oblasti činností Axens.

| (156) | Pokud se jedná o oblast, v níž působí IFP a Prosernat, Komise bere na vědomí připomínky Francie, podle nichž je spolupráce na většině projektů vedených v oblasti výzkumu a ropného průzkumu otevřená bez diskriminace mnoha průmyslovým partnerům. Některé projekty nicméně spadají do působnosti výhradních dohod mezi IFP a Prosernat a z toho důvodu je spolupráce s dalšími průmyslovými partnery přísně ohraničena a omezena. Pro Prosernat z toho vyplývá selektivní výhoda financovaná ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(156)

Pokud se jedná o oblast, v níž působí IFP a Prosernat, Komise bere na vědomí připomínky Francie, podle nichž je spolupráce na většině projektů vedených v oblasti výzkumu a ropného průzkumu otevřená bez diskriminace mnoha průmyslovým partnerům. Některé projekty nicméně spadají do působnosti výhradních dohod mezi IFP a Prosernat a z toho důvodu je spolupráce s dalšími průmyslovými partnery přísně ohraničena a omezena. Pro Prosernat z toho vyplývá selektivní výhoda financovaná ze státních zdrojů.

| (157) | Navíc toto narušení hospodářské soutěže by mohlo mít dopad na obchod uvnitř Společenství, protože oblasti činností dotyčných dceřiných společností představují konkurenční trhy ve světovém měřítku. Trh s technologiemi rafinace a petrochemie je trh světového rozměru, který je od padesátých let otevřen hospodářské soutěži. Konkurenty IFP a Axens na tomto trhu jsou hlavně podniky UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe a ConocoPhillips. Na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry soutěží IFP a Prosernat s dodavateli zařízení na zpracování plynu, jako jsou společnosti KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE a GPS, s pronajímateli licencí na technologie změkčování plynu, jako jsou UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos a Huntsman, jakož i s odborníky na síru, jako jsou Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA. |
| --- | --- |

(157)

Navíc toto narušení hospodářské soutěže by mohlo mít dopad na obchod uvnitř Společenství, protože oblasti činností dotyčných dceřiných společností představují konkurenční trhy ve světovém měřítku. Trh s technologiemi rafinace a petrochemie je trh světového rozměru, který je od padesátých let otevřen hospodářské soutěži. Konkurenty IFP a Axens na tomto trhu jsou hlavně podniky UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe a ConocoPhillips. Na trhu s technologiemi zpracování plynu a rekuperace síry soutěží IFP a Prosernat s dodavateli zařízení na zpracování plynu, jako jsou společnosti KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE a GPS, s pronajímateli licencí na technologie změkčování plynu, jako jsou UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos a Huntsman, jakož i s odborníky na síru, jako jsou Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA.

| (158) | Komise proto odmítá argument uvedený Francií, že nejsou splněny všechny podmínky nezbytné pro označení veřejné podpory pro činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(158)

Komise proto odmítá argument uvedený Francií, že nejsou splněny všechny podmínky nezbytné pro označení veřejné podpory pro činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (159) | Komise konečně upřesňuje, že otázka existence dodatečné státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, plynoucí z nového statutu EPIC a případné neomezené státní záruky ve prospěch IFP, která by vyplývala z tohoto statutu (38), je předmětem samostatného vyšetřování Komise v rámci jiného řízení (NN 11/08). Toto samostatné vyšetřování je možné zejména díky poměrně nedávnému zavedení tohoto nového statutu EPIC ve srovnání s opatřeními posuzovanými tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(159)

Komise konečně upřesňuje, že otázka existence dodatečné státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, plynoucí z nového statutu EPIC a případné neomezené státní záruky ve prospěch IFP, která by vyplývala z tohoto statutu (38), je předmětem samostatného vyšetřování Komise v rámci jiného řízení (NN 11/08). Toto samostatné vyšetřování je možné zejména díky poměrně nedávnému zavedení tohoto nového statutu EPIC ve srovnání s opatřeními posuzovanými tímto rozhodnutím.

7.2   Zákonnost podpory

| (160) | Komise prokázala, že IFP a její dceřiné společnosti Axens a Prosernat mají selektivní výhodu financovanou ze státních zdrojů. Tato výhoda vyplývá z nepokrytí vývojových a výzkumných činností v oblastech činností Axens a Prosernat z jejich vlastních zdrojů. Nepokrytí nákladů IFP v oblastech činnosti Axens a Prosernat vyplývá z převodních mechanismů uvnitř skupiny tak, jak byly stanoveny výhradními dohodami mezi IFP a Axens na jedné straně a IFP a Prosernat na straně druhé. Komise se proto domnívá, že existence podpory je výsledkem souběžnosti existence obchodních dceřiných společností a podpisu výhradních dohod mezi uvedenými dceřinými společnostmi a mateřskou společností, ve kterých dceřiné společnosti nezaručují celkové pokrytí nákladů na práce vedené IFP jménem Axens a Prosernat. Pro připomenutí uveďme, že dohody mezi IFP a Axens nabyly účinku k 1. lednu 2001 a dohody mezi IFP a Prosernat k 1. lednu 2002. |
| --- | --- |

(160)

Komise prokázala, že IFP a její dceřiné společnosti Axens a Prosernat mají selektivní výhodu financovanou ze státních zdrojů. Tato výhoda vyplývá z nepokrytí vývojových a výzkumných činností v oblastech činností Axens a Prosernat z jejich vlastních zdrojů. Nepokrytí nákladů IFP v oblastech činnosti Axens a Prosernat vyplývá z převodních mechanismů uvnitř skupiny tak, jak byly stanoveny výhradními dohodami mezi IFP a Axens na jedné straně a IFP a Prosernat na straně druhé. Komise se proto domnívá, že existence podpory je výsledkem souběžnosti existence obchodních dceřiných společností a podpisu výhradních dohod mezi uvedenými dceřinými společnostmi a mateřskou společností, ve kterých dceřiné společnosti nezaručují celkové pokrytí nákladů na práce vedené IFP jménem Axens a Prosernat. Pro připomenutí uveďme, že dohody mezi IFP a Axens nabyly účinku k 1. lednu 2001 a dohody mezi IFP a Prosernat k 1. lednu 2002.

| (161) | Komise bere na vědomí připomínky podané Francií a shrnuté v oddílu 4.1. Komise zejména chápe, že se Francie domnívá, že v roce 2001 oznámila Komisi hlavní strukturální a smluvní změny. Komise má nicméně za to, že vývoj obchodní činnosti IFP od roku 2001 prostřednictvím jejích dceřiných společností je takového rozsahu, že významně ovlivňuje veškerou předchozí hospodářskou a právní analýzu. Komise tak trvá na svém hodnocení rozvedeném v bodě 3.2 rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o protiprávnost podpory, podle něhož musí být dotyčná podpora považována za protiprávní ode dne ukončení platnosti jejího rozhodnutí z roku 1998, tzn. ode dne 1. ledna 2003. |
| --- | --- |

(161)

Komise bere na vědomí připomínky podané Francií a shrnuté v oddílu 4.1. Komise zejména chápe, že se Francie domnívá, že v roce 2001 oznámila Komisi hlavní strukturální a smluvní změny. Komise má nicméně za to, že vývoj obchodní činnosti IFP od roku 2001 prostřednictvím jejích dceřiných společností je takového rozsahu, že významně ovlivňuje veškerou předchozí hospodářskou a právní analýzu. Komise tak trvá na svém hodnocení rozvedeném v bodě 3.2 rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o protiprávnost podpory, podle něhož musí být dotyčná podpora považována za protiprávní ode dne ukončení platnosti jejího rozhodnutí z roku 1998, tzn. ode dne 1. ledna 2003.

| (162) | Komise bere na vědomí připomínky Francie a společnosti Axens týkající se legitimního očekávání, které vzniklo u příjemců podpory. Pokud však Komise dospěje na základě následujícího hodnocení k závěru, že podpora poskytnutá IFP a jejím dceřiným společnostem je slučitelná se společným trhem, nebude nutné, aby se k této otázce vyslovila. |
| --- | --- |

(162)

Komise bere na vědomí připomínky Francie a společnosti Axens týkající se legitimního očekávání, které vzniklo u příjemců podpory. Pokud však Komise dospěje na základě následujícího hodnocení k závěru, že podpora poskytnutá IFP a jejím dceřiným společnostem je slučitelná se společným trhem, nebude nutné, aby se k této otázce vyslovila.

7.3   Žádost o příkaz k pozastavení

| (163) | Komise nevyhověla žádosti společnosti UOP o přijetí rozhodnutí přikazujícího Francii pozastavit vyplácení veškeré protiprávní podpory. Veřejná podpora poskytnutá IFP totiž představuje hlavní zdroj financování jiných činností, než jsou hospodářské činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat, například vzdělávání, základního výzkumu a výzkumné a vývojové činnosti vedené ve spolupráci, jakož i šíření výsledků výzkumu a vývoje, které Komise v zásadě považuje za nehospodářské a které představují více než 90 % veřejné podpory poskytnuté IFP. Komise se rovněž domnívala, že takové rozhodnutí není příhodné, neboť lze rozumně předpokládat, že alespoň část podpory bude slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(163)

Komise nevyhověla žádosti společnosti UOP o přijetí rozhodnutí přikazujícího Francii pozastavit vyplácení veškeré protiprávní podpory. Veřejná podpora poskytnutá IFP totiž představuje hlavní zdroj financování jiných činností, než jsou hospodářské činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat, například vzdělávání, základního výzkumu a výzkumné a vývojové činnosti vedené ve spolupráci, jakož i šíření výsledků výzkumu a vývoje, které Komise v zásadě považuje za nehospodářské a které představují více než 90 % veřejné podpory poskytnuté IFP. Komise se rovněž domnívala, že takové rozhodnutí není příhodné, neboť lze rozumně předpokládat, že alespoň část podpory bude slučitelná se společným trhem.

7.4   Základ pro posouzení slučitelnosti podpory

| (164) | Před posouzením fází výzkumu stanovených v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996 musí Komise stanovit, zda činnosti vedené IFP, na něž se vztahuje státní podpora, spadají skutečně do výzkumu a vývoje. V tomto ohledu se Komise odvolává na manuál Frascati (39), který obsahuje definice výzkumu a vývoje a klasifikace jejich činností. |
| --- | --- |

(164)

Před posouzením fází výzkumu stanovených v rámci pro výzkum a vývoj z roku 1996 musí Komise stanovit, zda činnosti vedené IFP, na něž se vztahuje státní podpora, spadají skutečně do výzkumu a vývoje. V tomto ohledu se Komise odvolává na manuál Frascati (39), který obsahuje definice výzkumu a vývoje a klasifikace jejich činností.

| (165) | Uvedený manuál poskytuje kritéria umožňující rozlišit výzkum a vývoj od souvisejících vědeckých, technologických a průmyslových činností. Základním kritériem, který manuál navrhuje pro výzkum a vývoj, je existence nezanedbatelného nového prvku a rozptýlení vědecké a/nebo technologické nejistoty. |
| --- | --- |

(165)

Uvedený manuál poskytuje kritéria umožňující rozlišit výzkum a vývoj od souvisejících vědeckých, technologických a průmyslových činností. Základním kritériem, který manuál navrhuje pro výzkum a vývoj, je existence nezanedbatelného nového prvku a rozptýlení vědecké a/nebo technologické nejistoty.

| (166) | Další kritéria spočívají zejména v cílech projektů, v neznámém charakteru jevů, struktur nebo vztahů, jichž se projekty týkají, v novosti využívání již nabytých poznatků nebo technik, ve velké pravděpodobnosti, že projekty vyústí v nové chápání (širší a hlubší) jevů, vztahů nebo zásad zpracování, které by mohly zajímat více než jednu organizaci, ve skutečnosti, že by výsledky mohly být patentovány, v druhu personálu přiděleného na projekty, používaných metodách, obecném charakteru závěrů a výsledků projektu, případně v obvyklém zařazení projektu do ostatních kategorií činností. |
| --- | --- |

(166)

Další kritéria spočívají zejména v cílech projektů, v neznámém charakteru jevů, struktur nebo vztahů, jichž se projekty týkají, v novosti využívání již nabytých poznatků nebo technik, ve velké pravděpodobnosti, že projekty vyústí v nové chápání (širší a hlubší) jevů, vztahů nebo zásad zpracování, které by mohly zajímat více než jednu organizaci, ve skutečnosti, že by výsledky mohly být patentovány, v druhu personálu přiděleného na projekty, používaných metodách, obecném charakteru závěrů a výsledků projektu, případně v obvyklém zařazení projektu do ostatních kategorií činností.

| (167) | Manuál Frascati rovněž uvádí, že „pokud hlavním cílem prací je přinést nová technická zlepšení výrobku nebo postupu, spadají tak do definice výzkumu a vývoje. Pokud naopak výrobek nebo postup či koncepce je z velké části „stanoven(a)“ a pokud je hlavním cílem nalézt trhy, stanovit předvýrobní plány nebo zajistit, aby dobře fungoval výrobní nebo kontrolní systém, nejedná se o výzkum a vývoj“. |
| --- | --- |

(167)

Manuál Frascati rovněž uvádí, že „pokud hlavním cílem prací je přinést nová technická zlepšení výrobku nebo postupu, spadají tak do definice výzkumu a vývoje. Pokud naopak výrobek nebo postup či koncepce je z velké části „stanoven(a)“ a pokud je hlavním cílem nalézt trhy, stanovit předvýrobní plány nebo zajistit, aby dobře fungoval výrobní nebo kontrolní systém, nejedná se o výzkum a vývoj“.

| (168) | Komise poznamenává, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Axens se týkají vývoje nových postupů a nových produktů (katalyzátorů, adsorbentů) pro výrobu paliv, pohonných látek a petrochemických meziproduktů za nejnižší náklady a chránících životní prostředí na základě všech přístupných zdrojů uhlíku. Komise poznamenává, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Prosernat se týkají vývoje nových postupů a zařízení na zpracování zemního plynu a rekuperaci síry. |
| --- | --- |

(168)

Komise poznamenává, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Axens se týkají vývoje nových postupů a nových produktů (katalyzátorů, adsorbentů) pro výrobu paliv, pohonných látek a petrochemických meziproduktů za nejnižší náklady a chránících životní prostředí na základě všech přístupných zdrojů uhlíku. Komise poznamenává, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Prosernat se týkají vývoje nových postupů a zařízení na zpracování zemního plynu a rekuperaci síry.

| (169) | V této souvislosti spočívá nový prvek projektů v komponentech, jejich vztazích a/nebo charakteristikách cílových postupů nebo produktů. U každého projektu se určují blokující body. Jako příklad uveďme, že IFP vedla projekt mající za cíl vytvoření nového výrobního postupu parafinických bází s vysokým oktanovým číslem na základě těžších surovin, než jsou suroviny zpracovávané v současnosti, umožňujícího reagovat na problematiku snížení obsahu aromátů v benzinovém poolu. |
| --- | --- |

(169)

V této souvislosti spočívá nový prvek projektů v komponentech, jejich vztazích a/nebo charakteristikách cílových postupů nebo produktů. U každého projektu se určují blokující body. Jako příklad uveďme, že IFP vedla projekt mající za cíl vytvoření nového výrobního postupu parafinických bází s vysokým oktanovým číslem na základě těžších surovin, než jsou suroviny zpracovávané v současnosti, umožňujícího reagovat na problematiku snížení obsahu aromátů v benzinovém poolu.

| (170) | Komise navíc beze v úvahu skutečnost, že práce, na něž se vztahuje veřejná podpora, předcházejí schvalování postupů a výrobků. Poznamenává, že výsledky vedených projektů mají široký dosah a jsou patentovány a že personál přidělený na tyto projekty je složen hlavně z výzkumných pracovníků a techniků a že metody jsou založeny na pokusech, výkladu a modelování. Komise rovněž zjišťuje, že činnosti stejného druhu vedené jinými hospodářskými subjekty odvětví jsou obvykle klasifikovány jako výzkumné činnosti (40). |
| --- | --- |

(170)

Komise navíc beze v úvahu skutečnost, že práce, na něž se vztahuje veřejná podpora, předcházejí schvalování postupů a výrobků. Poznamenává, že výsledky vedených projektů mají široký dosah a jsou patentovány a že personál přidělený na tyto projekty je složen hlavně z výzkumných pracovníků a techniků a že metody jsou založeny na pokusech, výkladu a modelování. Komise rovněž zjišťuje, že činnosti stejného druhu vedené jinými hospodářskými subjekty odvětví jsou obvykle klasifikovány jako výzkumné činnosti (40).

| (171) | Závěrem uveďme, že Komise nemůže přijmout argument stěžovatele, který tvrdí, že činnosti dotčené tímto řízením nemohou být označeny za výzkum a vývoj. Komise se naopak domnívá, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s jejími dceřinými společnostmi skutečně spadají do oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(171)

Závěrem uveďme, že Komise nemůže přijmout argument stěžovatele, který tvrdí, že činnosti dotčené tímto řízením nemohou být označeny za výzkum a vývoj. Komise se naopak domnívá, že činnosti vedené IFP ve spolupráci s jejími dceřinými společnostmi skutečně spadají do oblasti výzkumu a vývoje.

| (172) | Pokud se jedná o státní podporu pro výzkumné a vývojové práce, pravidla použitelná pro posouzení slučitelnosti jsou pravidla týkající se státních podpor pro výzkum a vývoj. Pokud je podpora, která vyplývá z existence obchodních dceřiných společností, s nimiž IFP uzavřela výhradní dohody mezi 1. lednem 2001 a 1. lednem 2003, považována od 1. ledna 2003 za protiprávní, pravidla použitelná pro posouzení slučitelnosti jsou tvořena rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996. |
| --- | --- |

(172)

Pokud se jedná o státní podporu pro výzkumné a vývojové práce, pravidla použitelná pro posouzení slučitelnosti jsou pravidla týkající se státních podpor pro výzkum a vývoj. Pokud je podpora, která vyplývá z existence obchodních dceřiných společností, s nimiž IFP uzavřela výhradní dohody mezi 1. lednem 2001 a 1. lednem 2003, považována od 1. ledna 2003 za protiprávní, pravidla použitelná pro posouzení slučitelnosti jsou tvořena rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996.

7.5   Slučitelnost podpory

7.5.1   Fáze výzkumu

| (173) | Příloha I rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 uvádí definici aplikovaného výzkumu a předvýrobních vývojových činností:






  a) | aplikovaný výzkum tvoří plánovitý výzkum nebo kritické šetření „zaměřené na získání nových poznatků, jejichž cílem je využít tyto poznatky k vývoji nových výrobků, postupů a služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb“; |
| --- | --- | --- |

(173)

Příloha I rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 uvádí definici aplikovaného výzkumu a předvýrobních vývojových činností:

a)

aplikovaný výzkum tvoří plánovitý výzkum nebo kritické šetření „zaměřené na získání nových poznatků, jejichž cílem je využít tyto poznatky k vývoji nových výrobků, postupů a služeb nebo ke značnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb“;

| b) | předvýrobní vývojové činnosti zaměřené na „převedení poznatků aplikovaného výzkumu na projekt, schéma nebo návrh nových, upravených nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb, bez ohledu na to, zda jsou určeny k prodeji nebo k použití, včetně vytvoření prvního prototypu určeného k neobchodním účelům. Může rovněž zahrnovat koncepční projektování a návrh alternativních výrobků, postupů nebo služeb a první demonstrační nebo pilotní projekty, pokud nemohou být přeměněny nebo určeny k průmyslovému použití nebo obchodnímu využití. Nezahrnuje žádné rutinní nebo pravidelné změny stávajících výrobků, výrobních linek, výrobních postupů, služeb a jiných běžných provozních procesů, i když tyto změny představují zdokonalení výrobku“. |
| --- | --- |

b)

předvýrobní vývojové činnosti zaměřené na „převedení poznatků aplikovaného výzkumu na projekt, schéma nebo návrh nových, upravených nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb, bez ohledu na to, zda jsou určeny k prodeji nebo k použití, včetně vytvoření prvního prototypu určeného k neobchodním účelům. Může rovněž zahrnovat koncepční projektování a návrh alternativních výrobků, postupů nebo služeb a první demonstrační nebo pilotní projekty, pokud nemohou být přeměněny nebo určeny k průmyslovému použití nebo obchodnímu využití. Nezahrnuje žádné rutinní nebo pravidelné změny stávajících výrobků, výrobních linek, výrobních postupů, služeb a jiných běžných provozních procesů, i když tyto změny představují zdokonalení výrobku“.

| (174) | V této souvislosti Komise zkoumala cyklus a rozdělení prací, které vyplývají ze smlouvy o aplikovaném výzkumu mezi IFP a její dceřinou společností Axens, jakož i úplné seznamy a popisy projektů vedených v letech 2003 až 2006, které poskytla Francie. |
| --- | --- |

(174)

V této souvislosti Komise zkoumala cyklus a rozdělení prací, které vyplývají ze smlouvy o aplikovaném výzkumu mezi IFP a její dceřinou společností Axens, jakož i úplné seznamy a popisy projektů vedených v letech 2003 až 2006, které poskytla Francie.

| (175) | IFP vede výzkumné práce (VP). Tyto práce mají za cíl zajistit proveditelnost způsobu syntézy a odpovídají studiím proveditelnosti pro účely prací aplikovaného výzkumu ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996:






  a) | v případě katalyzátoru jsou vzorky z malých množství (v řádu gramu), často ve formě prášku, připraveny a zkoušeny za účelem zkoumání chemických reakcí. Tato fáze vede k popisu pracovního postupu umožňujícího přípravu vzorku katalyzátoru s požadovaným výkonem a/nebo výběrovostí; |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP vede výzkumné práce (VP). Tyto práce mají za cíl zajistit proveditelnost způsobu syntézy a odpovídají studiím proveditelnosti pro účely prací aplikovaného výzkumu ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996:

a)

v případě katalyzátoru jsou vzorky z malých množství (v řádu gramu), často ve formě prášku, připraveny a zkoušeny za účelem zkoumání chemických reakcí. Tato fáze vede k popisu pracovního postupu umožňujícího přípravu vzorku katalyzátoru s požadovaným výkonem a/nebo výběrovostí;

| b) | v případě technologie nebo postupu je proveditelnost stanovena na základě numerických simulací, papírových studií schémat a zkoušení koncepcí. |
| --- | --- |

b)

v případě technologie nebo postupu je proveditelnost stanovena na základě numerických simulací, papírových studií schémat a zkoušení koncepcí.

| (176) | Navíc probíhá předběžné posouzení situace v oblasti patentů s cílem ujistit se o inovativním charakteru výzkumu. Na závěr těchto prací předloží IFP vědeckou a technickou dokumentaci své dceřiné společnosti, která má právo prvního odmítnutí. |
| --- | --- |

(176)

Navíc probíhá předběžné posouzení situace v oblasti patentů s cílem ujistit se o inovativním charakteru výzkumu. Na závěr těchto prací předloží IFP vědeckou a technickou dokumentaci své dceřiné společnosti, která má právo prvního odmítnutí.

| (177) | Pokud si Axens přeje pokračovat na základě takové dokumentace ve výzkumu, IFP provádí práce aplikovaného výzkumu (PAV), „jejichž cílem je získat nové poznatky nebo zdokonalení umožňující vývoj nových postupů, výrobků a technologií nebo zdokonalení již stávajících postupů, výrobků a technologií“ (41). Tyto práce spočívají ve studii nových způsobů syntézy nebo jejich zdokonalení v měřítku, které nebere ohled na průmyslové měřítko. Komise se domnívá, že práce se týkají schválení koncepcí a spadají do aplikovaného výzkumu ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996:






  a) | v případě katalyzátoru tato fáze pokrývá zkoušení nových způsobů syntézy. Vzorec definovaný při výzkumných pracích je zkoušen na šaržích v řádu kilogramu, přičemž tato změna měřítka většinu času způsobuje změny struktury a vlastností. Provádí se shrnutí a podrobné analýzy odpadů vzniklých ze získaného katalyzátoru a studují se účinky sloučenin inhibitorů a jedů; |
| --- | --- | --- |

(177)

Pokud si Axens přeje pokračovat na základě takové dokumentace ve výzkumu, IFP provádí práce aplikovaného výzkumu (PAV), „jejichž cílem je získat nové poznatky nebo zdokonalení umožňující vývoj nových postupů, výrobků a technologií nebo zdokonalení již stávajících postupů, výrobků a technologií“ (41). Tyto práce spočívají ve studii nových způsobů syntézy nebo jejich zdokonalení v měřítku, které nebere ohled na průmyslové měřítko. Komise se domnívá, že práce se týkají schválení koncepcí a spadají do aplikovaného výzkumu ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996:

a)

v případě katalyzátoru tato fáze pokrývá zkoušení nových způsobů syntézy. Vzorec definovaný při výzkumných pracích je zkoušen na šaržích v řádu kilogramu, přičemž tato změna měřítka většinu času způsobuje změny struktury a vlastností. Provádí se shrnutí a podrobné analýzy odpadů vzniklých ze získaného katalyzátoru a studují se účinky sloučenin inhibitorů a jedů;

| b) | v případě postupu se práce aplikovaného výzkumu zaměřují na studii základních prvků technologií, vhodné podmínky zavádění katalyzátoru a prvky dimenzování reakčního systému. Numerický model je zkonstruován na základě vytvořené mapy výsledků. |
| --- | --- |

b)

v případě postupu se práce aplikovaného výzkumu zaměřují na studii základních prvků technologií, vhodné podmínky zavádění katalyzátoru a prvky dimenzování reakčního systému. Numerický model je zkonstruován na základě vytvořené mapy výsledků.

| (178) | Na závěr prací aplikovaného výzkumu předá IFP své dceřiné společnosti dokumentaci týkající se katalyzátoru nebo postupu. V této fázi Axens případně rozhodne o pokračování vývoje prostřednictvím prací předvýrobního vývoje (PPV) s cílem připravit výrobu. Práce v této fázi se týkají zkoušek a konsolidace výsledků prací z fáze, která je popsána v 176. bodu odůvodnění, na prototypech, které odpovídají průmyslové výrobě:






  a) | v případě katalyzátoru je vyrobena zkušební šarže výrobku v reprezentativním měřítku průmyslové výroby a přitom se upraví pracovní postupy, které jsou výsledkem prací aplikovaného výzkumu. Tato úprava případně vede ke změnám surovin z důvodu nákladů, zdraví, bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí. Prototypy jsou zkoušeny na referenční náplni a upraveny s cílem dosáhnout žádaných vlastností. Zkoušky se provádějí za účelem doplnění mapy vlastností katalyzátorů. Teprve v této fázi se rozhodne, jaké analyzátory a zařízení se budou používat; |
| --- | --- | --- |

(178)

Na závěr prací aplikovaného výzkumu předá IFP své dceřiné společnosti dokumentaci týkající se katalyzátoru nebo postupu. V této fázi Axens případně rozhodne o pokračování vývoje prostřednictvím prací předvýrobního vývoje (PPV) s cílem připravit výrobu. Práce v této fázi se týkají zkoušek a konsolidace výsledků prací z fáze, která je popsána v 176. bodu odůvodnění, na prototypech, které odpovídají průmyslové výrobě:

a)

v případě katalyzátoru je vyrobena zkušební šarže výrobku v reprezentativním měřítku průmyslové výroby a přitom se upraví pracovní postupy, které jsou výsledkem prací aplikovaného výzkumu. Tato úprava případně vede ke změnám surovin z důvodu nákladů, zdraví, bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí. Prototypy jsou zkoušeny na referenční náplni a upraveny s cílem dosáhnout žádaných vlastností. Zkoušky se provádějí za účelem doplnění mapy vlastností katalyzátorů. Teprve v této fázi se rozhodne, jaké analyzátory a zařízení se budou používat;

| b) | v případě postupu se provádí studie analýzy rizik; vytvoří se průmyslová schémata nebo kombinace postupů a vypracuje se bílá kniha postupů upřesňující řízení. |
| --- | --- |

b)

v případě postupu se provádí studie analýzy rizik; vytvoří se průmyslová schémata nebo kombinace postupů a vypracuje se bílá kniha postupů upřesňující řízení.

| (179) | Je jmenován výbor odborníků, aby stanovil a potvrdil fáze schvalování výrobku nebo postupu. Teprve po schválení, které umožní ověřit, že byla skutečně vzata v úvahu všechna omezení týkající se ochrany životního prostředí a bezpečnosti, je přijato rozhodnutí o uvedení postupu a/nebo výrobku na trh a výrobek a/nebo postup mohou mít průmyslovou premiéru (42). Výrobky a postupy, které jsou výsledkem uvedených prací, jsou uváděny na trh teprve po schvalování a nemají průmyslovou premiéru v rámci zmíněných prací. |
| --- | --- |

(179)

Je jmenován výbor odborníků, aby stanovil a potvrdil fáze schvalování výrobku nebo postupu. Teprve po schválení, které umožní ověřit, že byla skutečně vzata v úvahu všechna omezení týkající se ochrany životního prostředí a bezpečnosti, je přijato rozhodnutí o uvedení postupu a/nebo výrobku na trh a výrobek a/nebo postup mohou mít průmyslovou premiéru (42). Výrobky a postupy, které jsou výsledkem uvedených prací, jsou uváděny na trh teprve po schvalování a nemají průmyslovou premiéru v rámci zmíněných prací.

| (180) | Komise se domnívá, že uvedené práce nemohou být přirovnávány k rutinním procesům v průmyslové výrobě, zejména proto, že probíhají mimo rámec průmyslového provozu. Komise dospívá k závěru, že tyto práce spadají do předvýrobních vývojových činností ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Dále poznamenává, že v každém případě jsou náklady na tyto práce plně financovány dceřinou společností Axens z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(180)

Komise se domnívá, že uvedené práce nemohou být přirovnávány k rutinním procesům v průmyslové výrobě, zejména proto, že probíhají mimo rámec průmyslového provozu. Komise dospívá k závěru, že tyto práce spadají do předvýrobních vývojových činností ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Dále poznamenává, že v každém případě jsou náklady na tyto práce plně financovány dceřinou společností Axens z vlastních zdrojů.

| (181) | Pokud se jedná o výzkumné práce prováděné IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Prosernat, Komise zjišťuje, že cyklus a rozdělení výzkumných prací mezi IFP a její dceřinou společnost Prosernat se řídí smlouvou o aplikovaném výzkumu, která v oblasti technologií zpracování plynu a rekuperace síry odpovídá stejnému modelu jako smlouva o aplikovaném výzkumu mezi IFP a Axens. Tento závěr byl potvrzen po prozkoumání úplných seznamů a popisů projektů z let 2003 až 2006, které poskytla Francie. |
| --- | --- |

(181)

Pokud se jedná o výzkumné práce prováděné IFP ve spolupráci s její dceřinou společností Prosernat, Komise zjišťuje, že cyklus a rozdělení výzkumných prací mezi IFP a její dceřinou společnost Prosernat se řídí smlouvou o aplikovaném výzkumu, která v oblasti technologií zpracování plynu a rekuperace síry odpovídá stejnému modelu jako smlouva o aplikovaném výzkumu mezi IFP a Axens. Tento závěr byl potvrzen po prozkoumání úplných seznamů a popisů projektů z let 2003 až 2006, které poskytla Francie.

| (182) | Závěrem se Komise domnívá, že činnosti, na něž se vztahuje financování ze státních zdrojů, jsou skutečně v souladu s fázemi výzkumu vymezenými v příloze I rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Uvádí, že v každém případě jsou činnosti nejbližší trhu, tzn. činnosti předvýrobního vývoje a obchodního vývoje, plně financovány dceřinými společnostmi z vlastních zdrojů na základě příjmů dosažených na trzích a že veřejné financování se týká pouze fází aplikovaného výzkumu. Komise proto nemůže přijmout argument UOP, podle kterého státní podpora, z níž mají prospěch hospodářské činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat, představuje provozní podporu. |
| --- | --- |

(182)

Závěrem se Komise domnívá, že činnosti, na něž se vztahuje financování ze státních zdrojů, jsou skutečně v souladu s fázemi výzkumu vymezenými v příloze I rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. Uvádí, že v každém případě jsou činnosti nejbližší trhu, tzn. činnosti předvýrobního vývoje a obchodního vývoje, plně financovány dceřinými společnostmi z vlastních zdrojů na základě příjmů dosažených na trzích a že veřejné financování se týká pouze fází aplikovaného výzkumu. Komise proto nemůže přijmout argument UOP, podle kterého státní podpora, z níž mají prospěch hospodářské činnosti IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat, představuje provozní podporu.

7.5.2   Způsobilé náklady

| (183) | Příloha II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 vymezuje náklady, které lze vzít v úvahu při výpočtu míry podpor pro výzkum a vývoj:






  — | osobní náklady (výzkumní pracovníci, technici a ostatní podpůrný personál, kteří jsou zaměstnáni výhradně pro výzkumnou činnost), |
| --- | --- | --- |

(183)

Příloha II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 vymezuje náklady, které lze vzít v úvahu při výpočtu míry podpor pro výzkum a vývoj:

—

osobní náklady (výzkumní pracovníci, technici a ostatní podpůrný personál, kteří jsou zaměstnáni výhradně pro výzkumnou činnost),

| — | náklady na nástroje, vybavení, pozemky a prostory používané výhradně a trvale (kromě případů obchodního převodu) pro výzkumnou činnost, |
| --- | --- |

—

náklady na nástroje, vybavení, pozemky a prostory používané výhradně a trvale (kromě případů obchodního převodu) pro výzkumnou činnost,

| — | náklady na konzultační a rovnocenné služby využité výlučně pro účely výzkumné činnosti včetně výzkumu, technických poznatků a patentů atd., které byly nakoupeny od vnějších zdrojů, |
| --- | --- |

—

náklady na konzultační a rovnocenné služby využité výlučně pro účely výzkumné činnosti včetně výzkumu, technických poznatků a patentů atd., které byly nakoupeny od vnějších zdrojů,

| — | dodatečné režijní náklady, které vznikly přímo v důsledku výzkumné činnosti, |
| --- | --- |

—

dodatečné režijní náklady, které vznikly přímo v důsledku výzkumné činnosti,

| — | ostatní provozní výdaje (například náklady na materiál, dodávky a podobné výrobky), které vznikly přímo v důsledku provádění výzkumné činnosti. |
| --- | --- |

—

ostatní provozní výdaje (například náklady na materiál, dodávky a podobné výrobky), které vznikly přímo v důsledku provádění výzkumné činnosti.

| (184) | Příloha II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 navíc upřesňuje, že pokud náklady vznikly rovněž jinými činnostmi, zejména jinými výzkumnými a vývojovými pracemi, musí být rozděleny mezi dotovanou výzkumnou a vývojovou činnost a ostatní činnosti. |
| --- | --- |

(184)

Příloha II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 navíc upřesňuje, že pokud náklady vznikly rovněž jinými činnostmi, zejména jinými výzkumnými a vývojovými pracemi, musí být rozděleny mezi dotovanou výzkumnou a vývojovou činnost a ostatní činnosti.

| (185) | Na jedné straně bere Komise na vědomí, že náklady přímo přičítané projektům se týkají subdodávek, pracovních cest, pojištění a dokumentace, jakož i dodávek a drobného nehmotného majetku. Odpovídají nákladům na konzultační služby a rovnocenné služby, dodatečným režijním nákladům a ostatním provozním výdajům. Komise zjišťuje, že uvedené náklady vznikají přímo a výlučně z důvodu výzkumných činností. |
| --- | --- |

(185)

Na jedné straně bere Komise na vědomí, že náklady přímo přičítané projektům se týkají subdodávek, pracovních cest, pojištění a dokumentace, jakož i dodávek a drobného nehmotného majetku. Odpovídají nákladům na konzultační služby a rovnocenné služby, dodatečným režijním nákladům a ostatním provozním výdajům. Komise zjišťuje, že uvedené náklady vznikají přímo a výlučně z důvodu výzkumných činností.

| (186) | Na straně druhé Komise zjišťuje, že ostatní náklady přičítané projektům se týkají osobních nákladů na výzkum, odpisů dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv, jakož i ostatních režijních nákladů a odpovídají osobním nákladům, nákladům na nástroje, vybavení, pozemky a prostory, jakož i dodatečným režijním nákladům. Tyto náklady vznikají přímo z důvodu výzkumných činností a jsou rozděleny mezi jednotlivé výzkumné projekty v poměru k době, kterou výzkumný personál strávil nad každým projektem. |
| --- | --- |

(186)

Na straně druhé Komise zjišťuje, že ostatní náklady přičítané projektům se týkají osobních nákladů na výzkum, odpisů dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv, jakož i ostatních režijních nákladů a odpovídají osobním nákladům, nákladům na nástroje, vybavení, pozemky a prostory, jakož i dodatečným režijním nákladům. Tyto náklady vznikají přímo z důvodu výzkumných činností a jsou rozděleny mezi jednotlivé výzkumné projekty v poměru k době, kterou výzkumný personál strávil nad každým projektem.

| (187) | Náklady na horizontální výzkumné a vývojové projekty týkající se metod a zařízení použitých v jiných výzkumných a vývojových projektech jsou podobné dodatečným režijním nákladům, které vznikly přímo z důvodu výzkumných činností. Náklady na tyto horizontální projekty jsou přičteny v poměru k nákladům na každý výzkumný a vývojový projekt. Komise se domnívá, že použité metody přičítání jsou vhodné. |
| --- | --- |

(187)

Náklady na horizontální výzkumné a vývojové projekty týkající se metod a zařízení použitých v jiných výzkumných a vývojových projektech jsou podobné dodatečným režijním nákladům, které vznikly přímo z důvodu výzkumných činností. Náklady na tyto horizontální projekty jsou přičteny v poměru k nákladům na každý výzkumný a vývojový projekt. Komise se domnívá, že použité metody přičítání jsou vhodné.

| (188) | Komise dospívá k závěru, že náklady na projekty jsou v souladu se způsobilými náklady vymezenými v příloze II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996. |
| --- | --- |

(188)

Komise dospívá k závěru, že náklady na projekty jsou v souladu se způsobilými náklady vymezenými v příloze II rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996.

7.5.3   Míra podpor

| (189) | V souladu s bodem 5.4 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 maximální povolená míra pro studie technické proveditelnosti prováděné před projekty aplikovaného výzkumu činí 75 %. V souladu s bodem 5.3 uvedeného rámce maximální povolená míra pro projekty aplikovaného výzkumu činí 50 %. V souladu s bodem 5.5 uvedeného rámce maximální povolená míra pro projekty předvýrobního vývoje činí 25 %. V souladu s bodem 5.9 uvedeného rámce, pokud jde o činnosti pokrývající zároveň aplikovaný výzkum a předvýrobní vývojové činnosti, maximální povolená míra dosahuje váženého průměru povolených měr podpory pro oba druhy výzkumu. |
| --- | --- |

(189)

V souladu s bodem 5.4 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 maximální povolená míra pro studie technické proveditelnosti prováděné před projekty aplikovaného výzkumu činí 75 %. V souladu s bodem 5.3 uvedeného rámce maximální povolená míra pro projekty aplikovaného výzkumu činí 50 %. V souladu s bodem 5.5 uvedeného rámce maximální povolená míra pro projekty předvýrobního vývoje činí 25 %. V souladu s bodem 5.9 uvedeného rámce, pokud jde o činnosti pokrývající zároveň aplikovaný výzkum a předvýrobní vývojové činnosti, maximální povolená míra dosahuje váženého průměru povolených měr podpory pro oba druhy výzkumu.

| (190) | Za prvé Komise zjišťuje, že IFP financovala v letech 2003 až 2006 z vlastních zdrojů, díky odměnám uhrazeným jejími dceřinými společnostmi a bez finanční pomoci státu, více než 50 % nákladů na své studie technické proveditelnosti a na své práce aplikovaného výzkumu. Komise zaznamenává, že způsobilá míra by mohla být vyšší než 50 %, pokud vezme v úvahu, že na studie technické proveditelnosti se může vztahovat podpora, jejíž míra činí 75 %. Komise vypracovala následující tabulku na základě seznamů projektů, které podrobně uvádějí roční náklady podle projektů a fází výzkumu, jakož i na základě výkazu zdrojů IFP. Komise se řídila konzervativním přístupem a zahrnula všechny náklady vztahující se přímo nebo nepřímo (43) na výhradní oblasti činností Axens a Prosernat a vyloučila všechny jiné výnosy, než jsou výnosy poukázané společnostmi Axens a Prosernat (44).
  Tabulka 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční počet vedených projektů (45) |
| Oblast činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblast činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Celkem | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Roční náklady na studie technické proveditelnosti (EUR) |
| Oblast činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblast činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Celkem | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Roční náklady na práce aplikovaného výzkumu (EUR) |
| Oblast činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblast činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Celkem | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Vlastní zdroje (EUR) |
| Částka | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Roční státní podpora (EUR) |
| Částka | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Míra | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Maximální povolená míra (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Za prvé Komise zjišťuje, že IFP financovala v letech 2003 až 2006 z vlastních zdrojů, díky odměnám uhrazeným jejími dceřinými společnostmi a bez finanční pomoci státu, více než 50 % nákladů na své studie technické proveditelnosti a na své práce aplikovaného výzkumu. Komise zaznamenává, že způsobilá míra by mohla být vyšší než 50 %, pokud vezme v úvahu, že na studie technické proveditelnosti se může vztahovat podpora, jejíž míra činí 75 %. Komise vypracovala následující tabulku na základě seznamů projektů, které podrobně uvádějí roční náklady podle projektů a fází výzkumu, jakož i na základě výkazu zdrojů IFP. Komise se řídila konzervativním přístupem a zahrnula všechny náklady vztahující se přímo nebo nepřímo (43) na výhradní oblasti činností Axens a Prosernat a vyloučila všechny jiné výnosy, než jsou výnosy poukázané společnostmi Axens a Prosernat (44).

Tabulka 2

2003

2004

2005

2006

Roční počet vedených projektů (45)

Oblast činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblast činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Celkem

48

54

55

68

Roční náklady na studie technické proveditelnosti (EUR)

Oblast činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblast činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Celkem

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Roční náklady na práce aplikovaného výzkumu (EUR)

Oblast činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblast činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Celkem

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Vlastní zdroje (EUR)

Částka

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Roční státní podpora (EUR)

Částka

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Míra

41 %

37 %

21 %

20 %

Maximální povolená míra (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Za druhé bere Komise na vědomí, že podíl financování výzkumných činností IFP a jejích dceřiných společností z vlastních zdrojů by mohl být vyšší, pokud se přihlédne k předvýrobním vývojovým činnostem, na něž by se mohla vztahovat podpora, jejíž míra činí 25 %. Předvýrobní vývojové činnosti jsou totiž plně financovány dceřinými společnostmi Axens a Prosernat z vlastních zdrojů bez finanční pomoci státu nebo IFP. |
| --- | --- |

(191)

Za druhé bere Komise na vědomí, že podíl financování výzkumných činností IFP a jejích dceřiných společností z vlastních zdrojů by mohl být vyšší, pokud se přihlédne k předvýrobním vývojovým činnostem, na něž by se mohla vztahovat podpora, jejíž míra činí 25 %. Předvýrobní vývojové činnosti jsou totiž plně financovány dceřinými společnostmi Axens a Prosernat z vlastních zdrojů bez finanční pomoci státu nebo IFP.

| (192) | Za třetí Komise prověřila dodržování způsobilých měr podle fází výzkumu na základě ročních seznamů projektů vedených v letech 2003 až 2006. Pokud jde o následující roky, Francie musí předat Komisi výroční zprávu, aby se Komise ujistila, že jsou rovněž dodržovány míry podpory podle fází výzkumu a podle projektů. Zmíněná zpráva musí uvádět všechny projekty vedené v oblastech činností Axens a Prosernat s upřesněním jejich nákladů podle fází výzkumu, výše financování z veřejných zdrojů a vlastních zdrojů přidělených IFP a jejími dceřinými společnostmi. Komise se domnívá, že část podpory musí být nižší než 50 %, aby bylo zaručeno dodržování způsobilých měr podpor. |
| --- | --- |

(192)

Za třetí Komise prověřila dodržování způsobilých měr podle fází výzkumu na základě ročních seznamů projektů vedených v letech 2003 až 2006. Pokud jde o následující roky, Francie musí předat Komisi výroční zprávu, aby se Komise ujistila, že jsou rovněž dodržovány míry podpory podle fází výzkumu a podle projektů. Zmíněná zpráva musí uvádět všechny projekty vedené v oblastech činností Axens a Prosernat s upřesněním jejich nákladů podle fází výzkumu, výše financování z veřejných zdrojů a vlastních zdrojů přidělených IFP a jejími dceřinými společnostmi. Komise se domnívá, že část podpory musí být nižší než 50 %, aby bylo zaručeno dodržování způsobilých měr podpor.

| (193) | Za čtvrté Komise zjišťuje, že dodržování měr podpory z velké části závisí na výši vlastních zdrojů, které má IFP k dispozici pro své projekty v dotyčných oblastech. Vlastní zdroje tvoří hlavně odměny, které IFP zaplatily dceřiné společnosti Axens a Prosernat. Komise se proto domnívá, že musí být do výhradních dohod, které upravují zmíněné odměny, začleněna doložka, aby se zajistilo, že mateřské společnosti bude vyplacena nepaušální minimální odměna, která pokrývá nejméně 25 % nákladů na studie proveditelnosti prováděné před aplikovaným výzkumem, 50 % nákladů na aplikovaný výzkum, a případně 75 % nákladů na předvýrobní vývojové činnosti vedené IFP v oblastech působnosti dceřiných společností (47). |
| --- | --- |

(193)

Za čtvrté Komise zjišťuje, že dodržování měr podpory z velké části závisí na výši vlastních zdrojů, které má IFP k dispozici pro své projekty v dotyčných oblastech. Vlastní zdroje tvoří hlavně odměny, které IFP zaplatily dceřiné společnosti Axens a Prosernat. Komise se proto domnívá, že musí být do výhradních dohod, které upravují zmíněné odměny, začleněna doložka, aby se zajistilo, že mateřské společnosti bude vyplacena nepaušální minimální odměna, která pokrývá nejméně 25 % nákladů na studie proveditelnosti prováděné před aplikovaným výzkumem, 50 % nákladů na aplikovaný výzkum, a případně 75 % nákladů na předvýrobní vývojové činnosti vedené IFP v oblastech působnosti dceřiných společností (47).

| (194) | Závěrem se Komise domnívá, že míry podpory povolené rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996 jsou dodržovány, pokud jsou splněny podmínky uvedené ve 192. a 193. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(194)

Závěrem se Komise domnívá, že míry podpory povolené rámcem pro výzkum a vývoj z roku 1996 jsou dodržovány, pokud jsou splněny podmínky uvedené ve 192. a 193. bodě odůvodnění.

7.5.4   Kumulace

| (195) | Ustanovení rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 týkající se kumulace a upřesněné v bodě 5.12 jsou dodržovány. Komise totiž vypočítala výši celkového veřejného financování nezávisle na jeho původu. |
| --- | --- |

(195)

Ustanovení rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 týkající se kumulace a upřesněné v bodě 5.12 jsou dodržovány. Komise totiž vypočítala výši celkového veřejného financování nezávisle na jeho původu.

7.5.5   Motivační účinek

| (196) | Za prvé Komise bere na vědomí, že výzkumné činnosti IFP a jejích dceřiných společností jsou prováděny se státem daným cílem dlouhodobě zajistit bezpečnost dodávek energie. Uhlovodíky totiž nabývají strategického významu pro současné hospodářství členských států, zejména z důvodu jejich převahy v dopravě a chemii. Činnosti IFP a jejích dceřiných společností jsou součástí širšího kontextu, který ovlivňují tři hlavní skutečnosti, a to rostoucí poptávka po energii, vyvolaná rozvojem mobility a mezinárodního obchodu, postupné vyčerpání zásob ropy a plynu a snaha omezit emise skleníkových plynů. Komise zjistila, že výzkum IFP a jejích dceřiných společností se zaměřuje zejména na tyto priority:






  a) | obnovení zásob a zvýšení produkce ropy a plynu. Jedná se nejen o zvýšení míry úspěchu při vyhledávání a míry využití ložisek, ale také o možné využití nekonvenčních zdrojů (těžba ropy na moři ve velké hloubce, velmi těžká surová ropa, asfaltové písky atd.). Jedním z hlavních cílů v této oblasti je vývoj nového postupu v případě plynů s vysokým obsahem H2S a CO2; |
| --- | --- | --- |

(196)

Za prvé Komise bere na vědomí, že výzkumné činnosti IFP a jejích dceřiných společností jsou prováděny se státem daným cílem dlouhodobě zajistit bezpečnost dodávek energie. Uhlovodíky totiž nabývají strategického významu pro současné hospodářství členských států, zejména z důvodu jejich převahy v dopravě a chemii. Činnosti IFP a jejích dceřiných společností jsou součástí širšího kontextu, který ovlivňují tři hlavní skutečnosti, a to rostoucí poptávka po energii, vyvolaná rozvojem mobility a mezinárodního obchodu, postupné vyčerpání zásob ropy a plynu a snaha omezit emise skleníkových plynů. Komise zjistila, že výzkum IFP a jejích dceřiných společností se zaměřuje zejména na tyto priority:

a)

obnovení zásob a zvýšení produkce ropy a plynu. Jedná se nejen o zvýšení míry úspěchu při vyhledávání a míry využití ložisek, ale také o možné využití nekonvenčních zdrojů (těžba ropy na moři ve velké hloubce, velmi těžká surová ropa, asfaltové písky atd.). Jedním z hlavních cílů v této oblasti je vývoj nového postupu v případě plynů s vysokým obsahem H2S a CO2;

| b) | koncepce vlastních a vysoce účinných postupů rafinace. Cílem je optimalizovat výrobu paliv a petrochemických bází a zároveň snížit dopad rafinerií a petrochemického průmyslu na životní prostředí. Navíc je pro využití nekonvenčních ložisek nutné vyvinout související technologie. Do oblasti této priority patří zejména výzkum týkající se hydrokrakování; |
| --- | --- |

b)

koncepce vlastních a vysoce účinných postupů rafinace. Cílem je optimalizovat výrobu paliv a petrochemických bází a zároveň snížit dopad rafinerií a petrochemického průmyslu na životní prostředí. Navíc je pro využití nekonvenčních ložisek nutné vyvinout související technologie. Do oblasti této priority patří zejména výzkum týkající se hydrokrakování;

| c) | vývoj inovativních pohonných látek a technologií, aby se snížily emise a spotřeba u vozidel. V tomto ohledu představuje jeden z hlavních směrů v této oblasti použití plynných pohonných látek s vysokým obsahem vodíku; |
| --- | --- |

c)

vývoj inovativních pohonných látek a technologií, aby se snížily emise a spotřeba u vozidel. V tomto ohledu představuje jeden z hlavních směrů v této oblasti použití plynných pohonných látek s vysokým obsahem vodíku;

| d) | více zdrojů energie pro výrobu paliv. V tomto ohledu je prioritní oblastí výroba syntetických paliv na základě různých zdrojů energie (biomasa, plyn nebo uhlí). |
| --- | --- |

d)

více zdrojů energie pro výrobu paliv. V tomto ohledu je prioritní oblastí výroba syntetických paliv na základě různých zdrojů energie (biomasa, plyn nebo uhlí).

| (197) | Komise podotýká, že výzkumné programy IFP jsou posuzovány technickými výbory, jejichž složení a podmínky činnosti stanovuje příslušné ministerstvo, což je zárukou účinné kontroly zmíněných priorit. |
| --- | --- |

(197)

Komise podotýká, že výzkumné programy IFP jsou posuzovány technickými výbory, jejichž složení a podmínky činnosti stanovuje příslušné ministerstvo, což je zárukou účinné kontroly zmíněných priorit.

| (198) | Za druhé bere Komise na vědomí, že vývoj nových technologií energie, mezi něž patří zejména biopaliva a rekuperace plynu, je uveden mezi prioritami Společenství v oblasti výzkumu, energetické politiky a politiky ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(198)

Za druhé bere Komise na vědomí, že vývoj nových technologií energie, mezi něž patří zejména biopaliva a rekuperace plynu, je uveden mezi prioritami Společenství v oblasti výzkumu, energetické politiky a politiky ochrany životního prostředí.

| (199) | Za třetí Komise poznamenává, že díky veřejné podpoře mohly IFP a její dceřiné společnosti úspěšně dokončit další výzkumné činnosti, které by se nebyly mohly uskutečnit z důvodu technologických rizik nebo velmi nejisté povahy návratnosti investic. Zejména v oblasti technologií rafinace a petrochemie nutí totiž velká rizika spojená s prvními průmyslovými jednotkami podniky působící na tomto trhu k velké výběrovosti, co se týče výzkumných a vývojových projektů. Jako příklad uveďme, že IFP a Axens mohly uskutečnit tyto výzkumné projekty: nové katalyzátory a technologie v oblasti hydrozpracování středních destilátů, výkonnější adsorbent a technologie pro výrobu paraxylenu, nový postup v oblasti GNL založený na použití nových koncepcí a technologií z oblasti chlazení, nový čistější a výkonnější postup pro výrobu bionafty esterifikací rostlinných olejů. |
| --- | --- |

(199)

Za třetí Komise poznamenává, že díky veřejné podpoře mohly IFP a její dceřiné společnosti úspěšně dokončit další výzkumné činnosti, které by se nebyly mohly uskutečnit z důvodu technologických rizik nebo velmi nejisté povahy návratnosti investic. Zejména v oblasti technologií rafinace a petrochemie nutí totiž velká rizika spojená s prvními průmyslovými jednotkami podniky působící na tomto trhu k velké výběrovosti, co se týče výzkumných a vývojových projektů. Jako příklad uveďme, že IFP a Axens mohly uskutečnit tyto výzkumné projekty: nové katalyzátory a technologie v oblasti hydrozpracování středních destilátů, výkonnější adsorbent a technologie pro výrobu paraxylenu, nový postup v oblasti GNL založený na použití nových koncepcí a technologií z oblasti chlazení, nový čistější a výkonnější postup pro výrobu bionafty esterifikací rostlinných olejů.

| (200) | Za čtvrté si Komise všímá pozitivního vývoje jednotlivých ukazatelů od roku 2002 ve výzkumném a vývojovém úsilí, které vyvinula IFP a její dceřiné společnosti Axens a Prosernat. Výdaje, jakož i počty osob přidělené IFP a jejími dceřinými společnostmi na výzkum a vývoj ve výhradních oblastech činností těchto posledně jmenovaných společností vzrostly, zatímco státní podpora se snížila o 41 % za období 2003–2006:
  Tabulka 3







  Nárůst ukazatelů za období 2003–2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Výdaje na výzkum a vývoj ve výhradní oblasti | [...] (**) | [...] (**) |
| Počet osob přidělených na výzkum a vývoj ve výhradní oblasti | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Za čtvrté si Komise všímá pozitivního vývoje jednotlivých ukazatelů od roku 2002 ve výzkumném a vývojovém úsilí, které vyvinula IFP a její dceřiné společnosti Axens a Prosernat. Výdaje, jakož i počty osob přidělené IFP a jejími dceřinými společnostmi na výzkum a vývoj ve výhradních oblastech činností těchto posledně jmenovaných společností vzrostly, zatímco státní podpora se snížila o 41 % za období 2003–2006:

Tabulka 3

Nárůst ukazatelů za období 2003–2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Výdaje na výzkum a vývoj ve výhradní oblasti

[...] (**)

[...] (**)

Počet osob přidělených na výzkum a vývoj ve výhradní oblasti

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Za páté Komise poznamenává, že podíl výdajů na výzkum a vývoj v obratu je zvláště vysoký. V oblasti činností Prosernat se zvýšil na 9 % v roce 2006. V oblasti činností Axens se uvedený podíl v roce 2006 zvýšil na 13 %, což je zřetelně více, než jsou obvyklá čísla v odvětví. U čtyř referenčních společností v oblasti, v níž působí Axens, činí podíl výdajů na výzkum a vývoj 2,3 až 10 % (48). |
| --- | --- |

(201)

Za páté Komise poznamenává, že podíl výdajů na výzkum a vývoj v obratu je zvláště vysoký. V oblasti činností Prosernat se zvýšil na 9 % v roce 2006. V oblasti činností Axens se uvedený podíl v roce 2006 zvýšil na 13 %, což je zřetelně více, než jsou obvyklá čísla v odvětví. U čtyř referenčních společností v oblasti, v níž působí Axens, činí podíl výdajů na výzkum a vývoj 2,3 až 10 % (48).

| (202) | Za šesté Komise přihlíží ke skutečnosti, že IFP a její dceřiné společnosti se musí v oblastech, v nichž je využíván jejich výzkum, řídit různými právními předpisy podle zeměpisných oblastí a přizpůsobovat se jejich neustálému vývoji. Od roku 2000 se zejména odvětví rafinace musí vyrovnávat se stále přísnějšími normami ochrany životního prostředí. K vědeckým a technologickým rizikům, která jsou vlastní výzkumným a vývojovým projektům, se tak připojují velká rizika v oblasti právních předpisů. Navíc výsledky výzkumů vedených IFP a jejími dceřinými společnostmi se obtížně chrání z důvodu velkého počtu zemí, v nichž se výsledky využívají, na jedné straně a z důvodu odlišných právních předpisů týkajících se patentů použitelných v různých státech na straně druhé. |
| --- | --- |

(202)

Za šesté Komise přihlíží ke skutečnosti, že IFP a její dceřiné společnosti se musí v oblastech, v nichž je využíván jejich výzkum, řídit různými právními předpisy podle zeměpisných oblastí a přizpůsobovat se jejich neustálému vývoji. Od roku 2000 se zejména odvětví rafinace musí vyrovnávat se stále přísnějšími normami ochrany životního prostředí. K vědeckým a technologickým rizikům, která jsou vlastní výzkumným a vývojovým projektům, se tak připojují velká rizika v oblasti právních předpisů. Navíc výsledky výzkumů vedených IFP a jejími dceřinými společnostmi se obtížně chrání z důvodu velkého počtu zemí, v nichž se výsledky využívají, na jedné straně a z důvodu odlišných právních předpisů týkajících se patentů použitelných v různých státech na straně druhé.

| (203) | Za sedmé se Komise domnívá, že oproti tomu, co tvrdí UOP, nemůže veřejná podpora poskytnutá IFP a její dceřiné společnosti Axens svou povahou nebo svou velikostí narušit dynamické pobídky trhu s technologiemi rafinace. Komise poznamenává, že nabídka na tomto trhu je pro omezený počet zákazníků velmi diferencovaná. Při odhadu rafinerských nebo petrochemických jednotek ve světě, které byly v provozu v roce 2005, bylo napočítáno sedm druhů postupů. Navíc zákazníci si vybírají technologii s ohledem na různá kritéria, z nichž některá, jako jsou náklady na související zařízení a rentabilita investic, jsou považována za kritická, ale jsou naprosto cizí podporovaným výzkumným projektům. Komise rovněž konstatovala, že někteří konkurenti IFP a Axens mají silné konkurenční postavení, které by jim mělo umožnit udržet si své plány v oblasti výzkumu a rozvoje na tomto trhu. UOP patří část světového trhu, která odpovídá 57 % hodnoty stávajících licencovaných rafinačních jednotek, zatímco podíl IFP a Axens činí 7 %. |
| --- | --- |

(203)

Za sedmé se Komise domnívá, že oproti tomu, co tvrdí UOP, nemůže veřejná podpora poskytnutá IFP a její dceřiné společnosti Axens svou povahou nebo svou velikostí narušit dynamické pobídky trhu s technologiemi rafinace. Komise poznamenává, že nabídka na tomto trhu je pro omezený počet zákazníků velmi diferencovaná. Při odhadu rafinerských nebo petrochemických jednotek ve světě, které byly v provozu v roce 2005, bylo napočítáno sedm druhů postupů. Navíc zákazníci si vybírají technologii s ohledem na různá kritéria, z nichž některá, jako jsou náklady na související zařízení a rentabilita investic, jsou považována za kritická, ale jsou naprosto cizí podporovaným výzkumným projektům. Komise rovněž konstatovala, že někteří konkurenti IFP a Axens mají silné konkurenční postavení, které by jim mělo umožnit udržet si své plány v oblasti výzkumu a rozvoje na tomto trhu. UOP patří část světového trhu, která odpovídá 57 % hodnoty stávajících licencovaných rafinačních jednotek, zatímco podíl IFP a Axens činí 7 %.

| (204) | Za osmé Komise poznamenává, že obchodní partneři Evropské unie rovněž věnují velké rozpočty na financování výzkumu v oblasti energie. Americké ministerstvo pro energetiku mělo v roce 2005 rozpočet ve výši 5,794 miliardy dolarů, který se již patnáct let neustále zvyšuje. Ministerstvo poskytuje finanční příspěvky na mnohé výzkumné programy, zejména v oblasti bionafty. Komise bere na vědomí, že konkurenti IFP a Axens využívají rovněž významných veřejných podpor. Je to zejména případ UOP, která dostává prostředky od National Institute of Standards and Technology na své výzkumné práce v oblasti katalyzátorů (49). Zdá se, že UOP využívá i nepřímé veřejné podpory díky mnohým partnerstvím s výzkumnými ústavy a vysokými školami. |
| --- | --- |

(204)

Za osmé Komise poznamenává, že obchodní partneři Evropské unie rovněž věnují velké rozpočty na financování výzkumu v oblasti energie. Americké ministerstvo pro energetiku mělo v roce 2005 rozpočet ve výši 5,794 miliardy dolarů, který se již patnáct let neustále zvyšuje. Ministerstvo poskytuje finanční příspěvky na mnohé výzkumné programy, zejména v oblasti bionafty. Komise bere na vědomí, že konkurenti IFP a Axens využívají rovněž významných veřejných podpor. Je to zejména případ UOP, která dostává prostředky od National Institute of Standards and Technology na své výzkumné práce v oblasti katalyzátorů (49). Zdá se, že UOP využívá i nepřímé veřejné podpory díky mnohým partnerstvím s výzkumnými ústavy a vysokými školami.

| (205) | Závěrem se Komise domnívá, že podpora ve prospěch IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat má motivační účinek vzhledem ke strategické oblasti vedených výzkumů, kvalitativního a kvantitativního růstu výzkumného úsilí, jakož i rizikům a obtížím, které jsou vlastní dotyčným odvětvím činností. Komise má za to, že podpora by neměla narušit dynamiku inovací na trzích. Bere rovněž na vědomí podporu poskytnutou ostatními státy konkurentům IFP. |
| --- | --- |

(205)

Závěrem se Komise domnívá, že podpora ve prospěch IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat má motivační účinek vzhledem ke strategické oblasti vedených výzkumů, kvalitativního a kvantitativního růstu výzkumného úsilí, jakož i rizikům a obtížím, které jsou vlastní dotyčným odvětvím činností. Komise má za to, že podpora by neměla narušit dynamiku inovací na trzích. Bere rovněž na vědomí podporu poskytnutou ostatními státy konkurentům IFP.

| (206) | Výroční zpráva, kterou bude muset Francie předávat Komisi do ukončení výhradních dohod mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi Axens a Prosernat, musí prokázat, že je vždy prověřen motivační účinek podpory. |
| --- | --- |

(206)

Výroční zpráva, kterou bude muset Francie předávat Komisi do ukončení výhradních dohod mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi Axens a Prosernat, musí prokázat, že je vždy prověřen motivační účinek podpory.

7.6   Závěr

| (207) | S ohledem na výše uvedené údaje Komise dospívá k závěru, že podpora poskytnutá IFP a jejím dceřiným společnostem Axens a Prosernat je v souladu s ustanoveními rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 s výhradou dodržování podmínek uvedených ve 192., 193. a 206. bodě odůvodnění, |
| --- | --- |

(207)

S ohledem na výše uvedené údaje Komise dospívá k závěru, že podpora poskytnutá IFP a jejím dceřiným společnostem Axens a Prosernat je v souladu s ustanoveními rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996 s výhradou dodržování podmínek uvedených ve 192., 193. a 206. bodě odůvodnění,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření, které Francie provedla ve prospěch Institut Français du Pétrole (IFP) a její dceřiné společnosti Beicip-Franlab, nepředstavuje podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

1.   Opatření, které Francie provedla ve prospěch IFP a jejích dceřiných společností Axens a Prosernat, představuje státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

2.   Uvedená podpora je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy za podmínek stanovených v článcích 3 až 6 tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Toto rozhodnutí platí do ukončení výhradních dohod mezi IFP a jejími dceřinými společnostmi Axens a Prosernat (dále jen „výhradní dohody“), které jsou platné ke dni tohoto rozhodnutí.

2.   Jakékoli prodloužení nebo jakákoli změna výhradních dohod musí být oznámeny Komisi.

Článek 4

1.   IFP vede a zveřejňuje své účty takovým způsobem, aby byly zřetelně odděleny její hospodářské činnosti od jejích nehospodářských činností.

2.   Až do dne ukončení výhradních dohod bude muset Francie předávat Komisi výroční finanční zprávu, aby Komise prověřila výši veřejných finančních prostředků přidělených na činnosti IFP v oblastech výhradních činností Axens a Prosernat.

Článek 5

1.   Až do dne ukončení výhradních dohod bude muset Francie předávat Komisi podrobnou výroční zprávu o projektech prováděných IFP v oblastech výhradních činností Axens a Prosernat, která bude přesně uvádět podle jednotlivých projektů náklady podle fází výzkumu, výši přidělených veřejných finančních prostředků a motivační účinek podpory.

2.   Francie jednotlivě oznámí Komisi podpory, jejichž částka je vyšší než prahové hodnoty stanovené rámcem Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací z roku 2006.

Článek 6

Výhradní dohody budou muset být změněny tak, aby stanovily minimální odměnu IFP od společností Axens a Prosernat, která bude pokrývat nejméně 25 % nákladů na studie proveditelnosti před aplikovaným výzkumem, 50 % nákladů na aplikovaný výzkum a 75 % nákladů na předvýrobní vývoj IFP v oblastech, na které se vztahují výhradní dohody.

Článek 7

Francie sdělí Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí opatření, která přijala pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 16. července 2008.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 42, 18.2.2006, s. 5.

1

(2)  Viz poznámka 1 pod čarou.

2

(3)  Ve smyslu zákona č. 43–612 ze dne 17. listopadu 1943 o správě odborných zájmů.

3

(4)  Vyhlášky č. 2003–204 ze dne 5. března 2003 a č. 55–733 ze dne 26. května 1955.

4

(5)  Zdroj: Finanční zpráva IFP za rok 2006.

5

Zdroj

(6)  Zdroj: Konsolidovaná účetní závěrka Axens za rok 2006.

6

Zdroj

(7)  Zdroj: Konsolidovaná účetní závěrka Axens za rok 2006.

7

Zdroj

(8)  Zdroj: Údaje sdělené francouzskými orgány.

8

Zdroj

(9)  Zdroj: Konsolidovaná účetní závěrka Beicip-Franlab za rok 2006.

9

Zdroj

(10)  Zdroj: Účetní závěrka Prosernat za rok 2006.

10

Zdroj

(11)  Úř. věst. L 272, 25.10.1996, s. 53.

11

(12)  Úř. věst. C 45, 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  Úř. věst. C 192, 19.6.1998, s. 4.

13

(14)  Parafráze informací, na které se vztahuje obchodní tajemství.

14

(15)  Na informaci se vztahuje obchodní tajemství.

15

(16)  Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35. Směrnice zrušená směrnicí 2006/111/ES (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

16

(17)  Na s. 8 oznamovacího formuláře je uvedeno, že „francouzský stát vám tímto oznámením sděluje, že IFP má v úmyslu reorganizovat svoji činnost v rámci své skupiny v oblasti rafinace/petrochemie.“

17

(18)  Schůzka Komise a Francie se konala dne 4. května 2001.

18

(19)  Dopis Francie ze dne 18. května 2001 obsahoval dodatky o právu prvního odmítnutí a o zdanění dovozů sazbou zřízenou ve prospěch IFP.

19

(20)  Toto potvrzení o převzetí uvádí, že „v příloze jsou mimo jiné představena zamýšlená opatření podle způsobu předepsaného pro oznámení stanovená v čl. 88 odst. 3 Smlouvy“.

20

(21)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

21

(22)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  Anglicky „proof of principle“.

23

(24)  Podle UOP tato částka činí za tři poslední roky 555 milionů EUR a podle Francie se zdá, že odpovídá částkám, které IFP inkasovala na základě rozpočtového příspěvku za roky 2003, 2004 a 2005 (tj. ve skutečnosti přesně 507 milionů EUR).

24

(25)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2, poznámka pod čarou 22.

25

(26)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

26

(27)  Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 11.

27

(28)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. listopadu 1984, Sb. rozh. 323/82, s. 3809.

28

(29)  Smlouva o cílech 2001–2005, s. 3.

29

(30)  [...] (**)

30

(31)  [...] (**)

31

(32)  Výňatek z internetových stránek Axens: „Axens je podnik působící na trhu rafinace, petrochemie a se zemním plynem, který nabízí výrobky nacházející se na předním místě na trhu, mezi něž patří postupy, katalyzátory, adsorbenty a zařízení, podporované skoro padesáti lety výzkumu a vývoje a úspěšně využívané v průmyslu.“ Výňatek z internetových stránek společnosti Prosernat: „Spojením všech vědeckých dovedností a know-how v oblasti vývoje, kterých dosáhla mateřská společnost společnosti Prosernat IFP, nabízí spolu s průmyslovými zkušenostmi společnosti Prosernat jedinečnou možnost, jak přeměnit inovativní myšlenky v průmyslovou skutečnost.“

32

(33)  Viz například jediné zastoupení IFP/Axens na 10. kongresu Francouzské společnosti pro procesní inženýrství (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Viz zejména „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens“, in New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19/08/2002, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.“ (IFP je druhým největším poskytovatelem licencí, co se týče postupů rafinace a petrochemie (prostřednictvím dceřiné společnosti Axens), a je mezinárodně uznávaným střediskem excelence v oblasti průzkumu a výroby.), www.tmcnet.com, 15/12/2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  Viz zejména odkazy na licenční jednotky „IFP/Axens“ na internetových stránkách www.topsoe.com, odkaz na „IFP (Axens)“ na internetových stránkách Nexant, poradenské společnosti v odvětví energie (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), viz rovněž prezentace projektu GTL Eni-IFP/Axens na http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1.

36

(37)  Bod 3.1.1, první pododstavec.

37

(38)  Viz rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29.11.2007, Neomezená státní záruka ve prospěch La Poste (C 56/07).

38

(39)  Vydaný Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v roce 2002.

39

(40)  Viz v tomto ohledu internetové stránky SINTEF: http://www.sintef.no/default.aspx?id=490.

40

(41)  Článek 1–22 smlouvy o aplikovaném výzkumu.

41

(42)  Průmyslová premiéra je první obchodní jednotka vybudovaná v rámci sublicence na postup pro třetí osobu nebo první obchodní náklad na používaný výrobek.

42

(43)  Včetně nákladů na horizontální projekty, viz 138. bod odůvodnění.

43

(44)  Vlastní zdroje tvoří dividendy a poplatky, jakož i ostatní výnosy, jako jsou příjmy z patentů přihlášených IFP. Komise ve svém posouzení uvedla pouze odměny zaplacené společnostmi Axens a Prosernat.

44

(45)  Některé projekty jsou víceleté. V zájmu úplnosti se „počtem projektů“ rozumí počet projektů probíhajících v daném roce. Částky jsou nekumulativně zaúčtovány pro daný rok.

45

(46)  Vážený průměr povolených měr podpory pro aplikovaný výzkum a studie proveditelnosti v souladu s bodem 5.9 rámce pro výzkum a vývoj z roku 1996.

46

(47)  Tato procenta odpovídají podporám představujícím 75 % nákladů na studie proveditelnosti pro účely prací aplikovaného výzkumu, 50 % nákladů na aplikovaný výzkum a 25 % na předvýrobní vývojové činnosti.

47

(48)  Zdroj: Yahoo finance.

48

Zdroj

(49)  Zdroj: tiskové komuniké UOP a NIST.

49

Zdroj

---

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. února 2009

o přijetí pracovního plánu na rok 2009 k provedení druhého akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) a o kritériích pro výběr, přidělení a dalších kritériích týkajících se finančních příspěvků na akce tohoto programu

(Text s významem pro EHP)

(2009/158/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 tohoto rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Komise 2004/858/ES ze dne 15. prosince 2004 o zřízení výkonné agentury pro řízení akce Společenství v oblasti veřejného zdraví podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003, nazvané „Výkonná agentura pro program veřejného zdraví“ (2), a zejména na článek 6 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí č. 1350/2007/ES (dále jen „rozhodnutí o programu“) zavedlo druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013), dále jen „druhý program v oblasti zdraví“. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí č. 1350/2007/ES (dále jen „rozhodnutí o programu“) zavedlo druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013), dále jen „druhý program v oblasti zdraví“.

| (2) | Druhý program v oblasti zdraví má doplňovat a podporovat politiky členských států, poskytovat těmto politikám přidanou hodnotu a přispívat k větší solidaritě a prosperitě v rámci Evropské unie. Cíle programu jsou zlepšit ochranu zdraví občanů, podporovat zdraví, včetně snižování nerovností v oblasti zdraví, a získávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví. |
| --- | --- |

(2)

Druhý program v oblasti zdraví má doplňovat a podporovat politiky členských států, poskytovat těmto politikám přidanou hodnotu a přispívat k větší solidaritě a prosperitě v rámci Evropské unie. Cíle programu jsou zlepšit ochranu zdraví občanů, podporovat zdraví, včetně snižování nerovností v oblasti zdraví, a získávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví.

| (3) | Podle článku 8 rozhodnutí o programu přijme Komise roční pracovní plán, který stanoví priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů, kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti, opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 8 rozhodnutí o programu přijme Komise roční pracovní plán, který stanoví priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů, kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti, opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9 uvedeného rozhodnutí.

| (4) | Podle článku 8 rozhodnutí o programu přijme Komise kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce programu v souladu s článkem 4 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 8 rozhodnutí o programu přijme Komise kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce programu v souladu s článkem 4 uvedeného rozhodnutí.

| (5) | Podle článku 6 rozhodnutí 2004/858/ES Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele vyvíjí některé činnosti související s prováděním programu veřejného zdraví a měla by na tyto účely dostávat potřebné prostředky. |
| --- | --- |

(5)

Podle článku 6 rozhodnutí 2004/858/ES Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele vyvíjí některé činnosti související s prováděním programu veřejného zdraví a měla by na tyto účely dostávat potřebné prostředky.

| (6) | Podle článku 75 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), se stanoví, že závazku výdajů musí předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 75 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), se stanoví, že závazku výdajů musí předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.

| (7) | Podle článku 110 finančního nařízení jsou granty předmětem ročního programu, který se zveřejní na počátku rozpočtového roku. |
| --- | --- |

(7)

Podle článku 110 finančního nařízení jsou granty předmětem ročního programu, který se zveřejní na počátku rozpočtového roku.

| (8) | Podle článku 166 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „prováděcí pravidla k finančnímu nařízení“) (4), roční pracovní program pro granty přijímá Komise. Má upřesnit základní akt, cíle a časový plán výzev k předkládání návrhů s uvedením orientačních částek a očekávané výsledky. |
| --- | --- |

(8)

Podle článku 166 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „prováděcí pravidla k finančnímu nařízení“) (4), roční pracovní program pro granty přijímá Komise. Má upřesnit základní akt, cíle a časový plán výzev k předkládání návrhů s uvedením orientačních částek a očekávané výsledky.

| (9) | Podle článku 90 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení je možno považovat rozhodnutí o přijetí ročního pracovního programu uvedeného v článku 110 finančního nařízení za rozhodnutí o financování ve smyslu článku 75 finančního nařízení, jestliže představuje dostatečně podrobný rámec. |
| --- | --- |

(9)

Podle článku 90 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení je možno považovat rozhodnutí o přijetí ročního pracovního programu uvedeného v článku 110 finančního nařízení za rozhodnutí o financování ve smyslu článku 75 finančního nařízení, jestliže představuje dostatečně podrobný rámec.

| (10) | Podle čl. 168 odst. 1 písm. c) a f) prováděcích pravidel k finančnímu nařízení může Komise rozhodnout o poskytnutí grantů bez výzvy k předkládání návrhů ve prospěch subjektů právně nebo fakticky monopolních. |
| --- | --- |

(10)

Podle čl. 168 odst. 1 písm. c) a f) prováděcích pravidel k finančnímu nařízení může Komise rozhodnout o poskytnutí grantů bez výzvy k předkládání návrhů ve prospěch subjektů právně nebo fakticky monopolních.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013), |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013),

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1.   Přijímá se pracovní plán na rok 2009 k provedení druhého akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) stanovený v příloze I a kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce v rámci druhého programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) stanovená v přílohách II, IV a V.

Budou sloužit jako rozhodnutí o financování grantů a zakázek, jejichž přidělení nevyžaduje rozhodnutí Komise.

2.   V rámci maximálního orientačního rozpočtu každé konkrétní akce se kumulativní změny nepřevyšující 20 % nepovažují za podstatné, pokud významným způsobem nepostihují povahu a cíle pracovního plánu. Schvalující osoba uvedená v článku 59 finančního nařízení může takovéto změny přijmout v souladu se zásadami řádného finančního řízení.

3.   Generální ředitel pro zdraví a spotřebitele zajistí celkové provedení tohoto pracovního plánu.

Článek 2

Granty určené v tomto pracovním plánu ve prospěch subjektů právně nebo fakticky monopolních jsou poskytovány za podmínek stanovených v čl. 168 odst. 1 písm. c) a f) prováděcích pravidel k finančnímu nařízení.

Článek 3

Příspěvky z rozpočtu nezbytné pro řízení akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2008–2013) se přidělí Výkonné agentuře pro zdraví a spotřebitele za podmínek a v rámci hranic částek stanovených v pracovním plánu v příloze I.

Provozní dotace zadaná do rozpočtové linie 17 01 04 30 se vyplatí Výkonné agentuře pro zdraví a spotřebitele.

Článek 4

Prostředky z pracovního plánu v příloze I lze použít na zaplacení úroků z prodlení v souladu s článkem 83 finančního nařízení.

V Bruselu dne 23. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 301, 20.11.2007, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 369, 16.12.2004, s. 73.

2

(3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA I

Roční pracovní plán na rok 2009 včetně rozpočtových důsledků a finančních kritérií pro granty

1.   OBECNÉ SOUVISLOSTI

1.1   Politické a právní souvislosti

Rozhodnutí č. 1350/2007/ES (dále jen „rozhodnutí o programu“) zavedlo druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013), dále jen „druhý program v oblasti zdraví“.

Druhý program v oblasti zdraví má doplňovat a podporovat politiky členských států, poskytovat těmto politikám přidanou hodnotu a přispívat k větší solidaritě a prosperitě v rámci Evropské unie. Cíle programu jsou zlepšit ochranu zdraví občanů, podporovat zdraví, včetně snižování nerovností v oblasti zdraví, a získávat a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví.

V čl. 8 odst. 1 rozhodnutí o programu se uvádí, že Komise přijme:

| a) | roční pracovní plán pro provádění programu, který stanoví:






  i) | priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

a)

roční pracovní plán pro provádění programu, který stanoví:

i)

priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů,

| ii) | kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství, včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti, |
| --- | --- |

ii)

kritéria procentního podílu finančního příspěvku Společenství, včetně kritérií pro posouzení, zda jde o případ výjimečné prospěšnosti,

| iii) | opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9; |
| --- | --- |

iii)

opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 9;

| b) | kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce programu v souladu s článkem 4. |
| --- | --- |

b)

kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce programu v souladu s článkem 4.

Podle článku 75 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství by mělo závazku výdajů předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil. Podle článku 90 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení je možno považovat rozhodnutí o přijetí ročního pracovního programu uvedeného v článku 110 finančního nařízení za rozhodnutí o financování, jestliže představuje dostatečně podrobný rámec. Účelem tohoto dokumentu je splnit tyto úkoly a představit různé činnosti naplánované na rok 2009, který je druhým rokem provádění druhého programu v oblasti zdraví.

Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele (EAHC) napomáhá Komisi při provádění pracovního plánu na rok 2009 podle ustanovení tohoto pracovního plánu a rozhodnutí Komise K(2008) 4943 ze dne 9. září 2008, kterým je pověřena.

1.2   Finanční prostředky

Rozhodnutí o programu stanoví souhrnný rozpočet ve výši 321 500 000 EUR pro období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013.

Rozpočtový orgán schválil souhrnný rozpočet na rok 2009 ve výši 48 480 000 EUR (1) pro rozpočtové linie 17 03 06 a 17 01 04 02.

| Rozpočtová linie | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Výdaje na administrativní řízení | 1 480 000 |
| Celkem | 48 480 000 |

Rozpočtová linie

EUR

17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví

47 000 000

17 01 04 02 – Výdaje na administrativní řízení

1 480 000

Celkem

48 480 000

Rozpočtová linie „17 01 04 02 – Výdaje na administrativní řízení programu“ se použije na pořádání seminářů a schůzek odborníků, publikace, různé komunikační činnosti a jiné běžné výdaje na podporu dosažení cílů programu. Komise zůstane odpovědná za realizaci této rozpočtové linie.

Dodatečné příspěvky zemí ESVO, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (Island, Lichtenštejnsko a Norsko), a kandidátských zemí účastnících se programu se odhadují na 1 163 520 EUR od zemí EHP/ESVO a 138 000 EUR od Chorvatska (2).

Souhrnný rozpočet na rok 2009 se proto odhaduje na 49 781 520 EUR:

| — | celková částka provozního rozpočtu se odhaduje na 48 261 000 EUR, |
| --- | --- |

—

celková částka provozního rozpočtu se odhaduje na 48 261 000 EUR,

| — | celková částka administrativního rozpočtu se odhaduje na 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

celková částka administrativního rozpočtu se odhaduje na 1 520 520 EUR.

Rozpočtová linie pro administrativní položky týkající se EAHC je 17 01 04 30.

1.2.1   Orientační částky

Částky uvedené v následujících kapitolách jsou pouze orientační. Podle čl. 90 odst. 4 prováděcích pravidel jsou v rámci jednotlivých mechanismů financování možné nepodstatné odchylky v řádu ± 20 %.

2.   MECHANISMY FINANCOVÁNÍ

Plný rozsah mechanismů financování nabízených v rámci druhého programu v oblasti zdraví bude realizován v roce 2009. Rozpočet na výzvy k předkládání návrhů na projekty byl snížen a došlo k většímu zaměření na nabídková řízení a jiné mechanismy financování, jako jsou společné akce a granty na provozní náklady, s cílem zvýšit co nejvíce účinnost a přidanou hodnotu financovaných akcí a zajistit, aby finanční prostředky byly cíleněji směrovány na splnění cílů programu. Pokud by však v provozním rozpočtu na konci roku 2009 byly k dispozici finanční prostředky, budou přednostně přerozděleny na financování grantů vybraných prostřednictvím výzvy k předkládání návrhů na projekty z roku 2009.

Všechny mechanismy financování budou prováděny v rámci odpovědnosti EAHC s výjimkou bodu 2.9, za který je přímo odpovědná Komise. Příslušné výzvy a informace budou zveřejněny na internetových stránkách EAHC (3).

2.1   Výzva k předkládání návrhů na projekty

Granty by měly být financovány z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Celková orientační částka pro výzvu k předkládání návrhů na projekty je odhadována na 24 130 500 EUR (přibližně 50 % provozního rozpočtu).

Výzva k předkládání návrhů na projekty bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie koncem února 2009 (orientační datum) a bude popisovat oblasti financování, kritéria pro výběr a přidělení a postupy podávání žádostí a jejich schvalování.

Všechny projekty by měly zajišťovat vysokou evropskou přidanou hodnotu, být svou povahou inovační a jejich doba trvání by obvykle neměla překročit tři roky. Očekávaný dopad projektu by měl být měřen pomocí vhodných ukazatelů, pokud možno pomocí ukazatele střední délky života prožité ve zdraví. Popřípadě by měly být uvedeny informace o tom, jak budou zohledněna hlediska rovnosti žen a mužů a nerovností v oblasti zdraví.

Všechny návrhy musí popřípadě prokazovat, že lze nalézt možnosti součinnosti se stávajícími výzkumnými činnostmi financovanými v rámci tematických oblastí týkajících se zdraví a souvisejících témat v sedmém rámcovém programu pro výzkum (4).

Co se týká přidělování finančních prostředků na výzvu k předkládání návrhů na projekty, musí být zachována rovnováha mezi jednotlivými částmi programu s přihlédnutím ke kvalitě a počtu obdržených návrhů, pokud nenastanou mimořádné události ohrožení veřejného zdraví (např. chřipková pandemie) opravňující k přerozdělení finančních prostředků.

Vzhledem ke komplementaritě a motivační povaze grantů Společenství musí být alespoň 40 % nákladů na projekt financováno z jiných zdrojů. Proto může běžná částka finančního příspěvku na projekt činit až 60 % způsobilých nákladů na zvažované projekty. V každém jednotlivém případě bude stanovena maximální procentní částka, která má být přidělena.

Lze zvážit příspěvek Společenství v maximální výši 80 % způsobilých nákladů na příjemce (tj. na hlavní a partnerské příjemce), pokud má návrh výjimečnou prospěšnost, jak je uvedeno v bodu 3.1. Nejvýše 10 % financovaných projektů by mělo obdržet příspěvek Společenství ve výši překračující 60 %.

Je třeba uvést, že orientační částka pro finanční účast Společenství ve vybraných projektech se může pohybovat od – 10 % do + 10 % s ohledem na částku požadovanou příjemcem.

Kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce programu v souladu s článkem 4 rozhodnutí o programu jsou podrobně popsána v příloze II.

Podrobnosti týkající se způsobilosti cestovních výdajů a výdajů na pobyt jsou uvedeny v příloze III.

2.2   Nabídková řízení

Zadávání zakázek na služby by mělo být financováno z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Orientační počet zakázek je upřesněn v bodech 3.2, 3.3 a 3.4 tohoto pracovního plánu. Všechny zakázky jsou zakázky na služby.

Celková orientační částka pro nabídková řízení by činila až 9 652 000 EUR (přibližně 20 % provozního rozpočtu), výzvy k předkládání nabídek budou zveřejněny orientačně v prvním pololetí.

2.3   Společné akce

Společné akce by měly být financovány z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Celková orientační částka je odhadována na 7 239 000 EUR (přibližně 15 % provozního rozpočtu).

V roce 2009 bude možno určité akce financovat jako společné akce Společenstvím a jedním nebo několika členskými státy nebo Společenstvím a příslušnými orgány jiných zemí, které se účastní programu. Zúčastněné země budou vyzvány, aby předložily návrhy na společné akce prostřednictvím výzvy k předkládání návrhů na společné akce, které byly výslovně stanoveny jako společné akce podle bodů 3.2, 3.3 a 3.4 tohoto pracovního plánu.

Příspěvky Společenství lze poskytnout pouze veřejnému subjektu nebo neziskovému subjektu, který byl průhledným postupem jmenován členským státem nebo dotčeným příslušným orgánem a schválen Komisí.

Příspěvek Společenství na společné akce nepřekročí 50 % vyjma případů výjimečné prospěšnosti, u nichž příspěvek Společenství nepřekročí 70 %. O výjimečnou prospěšnost se jedná u společných akcí, které:

| — | splňují kritéria stanovená v bodu 3.1 a |
| --- | --- |

—

splňují kritéria stanovená v bodu 3.1 a

| — | spočívají v účasti subjektů z nejméně 10 zúčastněných zemí nebo v účasti subjektů ze 3 zúčastněných zemí, pokud akci navrhuje subjekt pocházející z členského státu, který k Evropské unii přistoupil ode dne 1. května 2004, nebo z kandidátské země. |
| --- | --- |

—

spočívají v účasti subjektů z nejméně 10 zúčastněných zemí nebo v účasti subjektů ze 3 zúčastněných zemí, pokud akci navrhuje subjekt pocházející z členského státu, který k Evropské unii přistoupil ode dne 1. května 2004, nebo z kandidátské země.

Kritéria pro výběr a přidělení jsou pro společné akce podrobně popsána v příloze IV. Postup pro předkládání návrhů na společnou akci bude zveřejněn spolu s výzvou k předkládání návrhů na společné akce, včetně kritérií a lhůty pro předložení, na konci února 2009.

Podrobnosti týkající se způsobilosti cestovních výdajů a výdajů na pobyt jsou uvedeny v příloze III.

2.4   Granty na provozní náklady

Granty na provozní náklady by měly být financovány z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Celková orientační částka je odhadována na 2 500 000 EUR (přibližně 5 % provozního rozpočtu).

Finanční podporu na činnosti lze poskytnout evropským organizacím, které splňují kritéria uvedená v příloze V.

Přednost bude dána těm organizacím, které zajišťují činnosti uvedené v tomto pracovním plánu v bodech 3.2, 3.3 a 3.4 a činnosti v oblasti přeshraniční zdravotní péče, vzácných onemocnění, zdravotnických pracovníků, bezpečnosti pacientů, dárcovství orgánů a transplantací, prevence a rakoviny a boje proti ní, očkování proti chřipce, obezřetného užívání antibiotik, očkování dětí, duševního zdraví a zdraví mládeže.

Výzva k předkládání návrhů bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie na konci února 2009 a bude popisovat oblasti financování, kritéria pro výběr a přidělení a postupy podávání žádostí a jejich schvalování.

Finanční podpora nepřekročí 60 % výdajů spojených s prováděním způsobilých činností. V případě výjimečné prospěšnosti nepřekročí příspěvek Společenství 80 %. O výjimečnou prospěšnost se může jednat, pokud činnosti mají velmi významnou evropskou přidanou hodnotu, jak je uvedeno v bodu 3.1.

Jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 použitelného právního základu, obnovení finančních příspěvků stanovených v odst. 1 písm. b) pro nevládní subjekty a specializované sítě může být osvobozeno od zásady postupného snižování.

2.5   Konference v oblasti veřejného zdraví a posouzení rizik

Finanční příspěvky na konference pořádané v oblasti veřejného zdraví a posouzení rizik by měly být čerpány z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Celková orientační částka je odhadována na 1 100 000 EUR: 300 000 EUR na konference pořádané předsednictvím Unie a 800 000 EUR na ostatní konference.

Z administrativních důvodů musí být konference způsobilé ke spolufinancování uspořádány v posledních dvou měsících roku 2009 nebo v roce 2010.

2.5.1   Konference pořádané předsednictvím Evropské unie

Tři konference pořádané předsednictvím Evropské unie, jedna pro každé předsednictví (druhé pololetí roku 2009 a rok 2010) jsou způsobilé pro spolufinancování Společenstvím, každá až do výše 100 000 EUR a při nejvyšší míře spolufinancování Společenství 50 % celkových způsobilých nákladů. Politické otázky, které se mají projednat na těchto konferencích, se týkají zlepšení ochrany zdraví občanů, podpory zdraví, včetně snižování nerovností v oblasti zdraví a získávání a šíření informací a znalostí z oblasti zdraví.

Tyto události, které jsou svojí povahou vysoce politické a zahrnují zastoupení na nejvyšších úrovních vnitrostátních orgánů i evropských zástupců, budou pořádány výhradně členským státem, který zastává předsednictví. Vzhledem k jedinečné úloze předsednictví v rámci činností Společenství je členský stát odpovědný za uspořádání takové události považován za právně monopolní.

Podle čl. 168 odst. 1 písm. c) prováděcích pravidel granty mohou být poskytnouty bez výzvy k předkládání návrhů ve prospěch subjektů v právně nebo fakticky monopolním postavení, které budou řádně odůvodněny v rozhodnutí o poskytnutí grantu.

Předsednictví předloží žádost o grant na konferenci, na kterou se žádá o příspěvek, útvarům Komise prostřednictvím stálého zastoupení nejméně čtyři měsíce před touto událostí. Tato žádost o grant bude obsahovat téma konference, návrh programu, předběžný rozpočet a složení vědeckých a organizačních výborů.

2.5.2   Ostatní konference

Finanční příspěvky Společenství lze přidělit v souladu s čl. 2 odst. 2 a bodem 3 přílohy k rozhodnutí o programu na pořádání konferencí, které:

| — | se zabývají jednou nebo několika prioritami tohoto pracovního plánu, které jsou popsány v bodech 3.2, 3.3 a 3.4, nebo následujícími otázkami: přeshraniční zdravotní péče, vzácná onemocnění, zdravotničtí pracovníci, bezpečnost pacientů, dárcovství orgánů a transplantace, prevence rakoviny a boj proti ní, očkování proti chřipce, obezřetné užívání antibiotik, očkování dětí, duševní zdraví a zdraví mládeže, |
| --- | --- |

—

se zabývají jednou nebo několika prioritami tohoto pracovního plánu, které jsou popsány v bodech 3.2, 3.3 a 3.4, nebo následujícími otázkami: přeshraniční zdravotní péče, vzácná onemocnění, zdravotničtí pracovníci, bezpečnost pacientů, dárcovství orgánů a transplantace, prevence rakoviny a boj proti ní, očkování proti chřipce, obezřetné užívání antibiotik, očkování dětí, duševní zdraví a zdraví mládeže,

| — | mají celoevropský rozměr, například zastoupení z 10 nebo více zemí účastnících se druhého programu v oblasti zdraví, |
| --- | --- |

—

mají celoevropský rozměr, například zastoupení z 10 nebo více zemí účastnících se druhého programu v oblasti zdraví,

| — | jsou pořádány veřejným subjektem nebo neziskovým subjektem, který byl schválen Komisí, je usazen v zemi účastnící se druhého programu v oblasti zdraví a působí na evropské úrovni a při vyrovnaném geografickém záběru. |
| --- | --- |

—

jsou pořádány veřejným subjektem nebo neziskovým subjektem, který byl schválen Komisí, je usazen v zemi účastnící se druhého programu v oblasti zdraví a působí na evropské úrovni a při vyrovnaném geografickém záběru.

Výzva k předkládání návrhů na konference bude zveřejněna na konci února 2009 a bude popisovat oblasti financování, kritéria pro výběr a přidělení a postupy podávání žádostí a jejich schvalování. Vybrané konference jsou způsobilé pro příspěvek Společenství až do výše 100 000 EUR na konferenci (nejvýše 50 % celkového rozpočtu konference), i když se i nadále požaduje spolufinancování.

2.6   Spolupráce s mezinárodními organizacemi

Finanční prostředky na akce s mezinárodními organizacemi by měly být poskytnuty z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví. Celková orientační částka je odhadována na 2 300 000 EUR, což je přibližně 5 % provozního rozpočtu.

V souladu s článkem 12 rozhodnutí o programu by měly být podporovány vztahy a spolupráce s mezinárodními organizacemi. Vybrány budou ty mezinárodní organizace, které jsou schopny řešit priority Evropské unie v oblasti zdraví, jež byly stanoveny v ročním pracovním plánu.

Finanční prostředky na akce s mezinárodními organizacemi budou přidělovány prostřednictvím grantových smluv bez předchozí výzvy k předkládání návrhů, jak se předpokládá v čl. 168 odst. 1 písm. f) prováděcích pravidel ve prospěch subjektu zvláštního typu, pokud jde o jeho technickou způsobilost, vysoký stupeň odbornosti nebo správní pravomoc.

Tyto organizace mají určité schopnosti spojené s jejich specifickými úkoly a povinnostmi, které je zvlášť kvalifikují k vykonávání některých činností stanovených v tomto pracovním plánu a pro které jsou za nejvhodnější postup považovány smlouvy o přímých grantech. Navíc smlouvy o přímých grantech zlepší součinnost a schopnost reakce Evropské komise vůči mezinárodním organizacím, pokud jsou akce zajišťovány společně.

Výše finančního příspěvku může u zvažovaných akcí činit až 60 % způsobilých nákladů na organizaci. Maximální procentní podíl pro poskytnutí v jednotlivých případech určí Komise.

V roce 2009 je možno poskytnout finanční prostředky k provádění akcí stanovených v bodech 3.2, 3.3 a 3.4 těmto mezinárodním organizacím:

| — | Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OHSR), |
| --- | --- |

—

Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OHSR),

| — | Světové zdravotnické organizaci (WHO), |
| --- | --- |

—

Světové zdravotnické organizaci (WHO),

| — | Evropskému středisku pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů, |
| --- | --- |

—

Evropskému středisku pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů,

| — | společnému programu Organizace spojených národů pro HIV/AIDS (UNAIDS), |
| --- | --- |

—

společnému programu Organizace spojených národů pro HIV/AIDS (UNAIDS),

| — | Radě Evropy (RE). |
| --- | --- |

—

Radě Evropy (RE).

2.7   Vědecké výbory

Činnost vědeckých výborů majících vztah k oblasti veřejného zdraví by měla být financována z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví.

Na náhrady účastníkům zasedání souvisejících s prací vědeckých výborů a zpravodajů pro vypracování stanovisek vědeckého výboru bude v rámci vědeckých výborů (5) vyhrazena celková částka ve výši 270 000 EUR. Tyto náhrady budou krýt všechny oblasti týkající se druhého programu v oblasti zdraví, tj. 100 % uvedených nákladů pro VVZER (Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika) a 50 % (jako orientační procentní částka) těchto nákladů pro VVVNZZR (Vědecký výbor pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika) a pro koordinaci.

2.8   Další pověření ve prospěch GŘ pro regionální politiku

Články 51 a 59 finančního nařízení a články 6 až 8 vnitřních předpisů pro provádění souhrnného rozpočtu Evropských společenství (6) odkazují na podmínky a pravidla aktu dalšího pověření.

Generálnímu ředitelství pro regionální politiku bude z rozpočtové položky 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví uděleno další pověření na maximální částku ve výši 200 000 EUR pro podporu průzkumu Vnímání kontroly měst, který pořádá prostřednictvím konkrétních zakázek v rámci rámcové smlouvy GŘ COMM. V tomto případě se použijí postupy generálního ředitelství pro regionální politiku.

2.9   Ostatní činnosti

Ostatní činnosti jako:

| — | pořádání seminářů a schůzek odborníků, včetně seminářů pořádaných na vnitrostátní úrovni mezi skupinami odborníků za účelem výměny osvědčených postupů v oblastech ročního pracovního plánu, |
| --- | --- |

—

pořádání seminářů a schůzek odborníků, včetně seminářů pořádaných na vnitrostátní úrovni mezi skupinami odborníků za účelem výměny osvědčených postupů v oblastech ročního pracovního plánu,

| — | publikace a různé komunikační iniciativy pro podporu druhého programu v oblasti zdraví |
| --- | --- |

—

publikace a různé komunikační iniciativy pro podporu druhého programu v oblasti zdraví

budou v zásadě financovány z rozpočtové linie „17 01 04 02 – Výdaje na administrativní řízení programu“ prostřednictvím nabídkového řízení.

Co se týká některých zvláštních technických záležitostí popsaných v kapitole 3, předpokládá se zadávání zakázek prostřednictvím správních dohod se Společným výzkumným střediskem, které budou financovány z rozpočtové linie 17 03 06 – Činnost Společenství v oblasti zdraví.

3.   PRIORITNÍ OBLASTI PRO ROK 2009

Prioritní akce pro rok 2009 byly vybrány v souladu s rozhodnutím o programu. Tyto priority by měly být uváženy v souvislosti s akcemi, které jsou již financovány v rámci předchozího programu (7), a s ohledem na skutečnost, že v pozdějších letech programového období budou stanoveny další priority.

Cílem programu v oblasti zdraví je podporovat součinnost s jinými programy Společenství, aniž by došlo k duplikaci práce prováděné v jejich rámci. Sedmý rámcový program pro výzkum ve třetím pilíři tematické oblasti týkající se zdraví pod názvem „Optimalizace poskytování zdravotní péče evropským občanům“ doplňuje akce Společenství v oblasti zdraví v rámci všech cílů druhého programu v oblasti zdraví. Bude vyvinuto úsilí ke zjištění překrývání/duplikací a jejich zabránění mezi úspěšnými návrhy programu v oblasti zdraví a projekty sedmého rámcového programu dosud vybranými pro financování na základě výzev.

Návrhy pro program v oblasti zdraví musí plně vyhovovat záměrům, cílům a metodám stanoveným v rozhodnutí o programu. Návrhy by zejména neměly obsahovat významné prvky, které souvisí s výzkumem. Všechny návrhy musí popřípadě prokazovat, že lze nalézt možnosti součinnosti se stávajícími výzkumnými činnostmi financovanými v rámci vědecké podpory politik šestého rámcového programu (8), jakož i projekty, jež mají být financovány v rámci tematických oblastí týkajících se zdraví a souvisejících témat v sedmém rámcovém programu pro výzkum. Návrhy by měly zejména prokázat, že bude zamezeno překrývání/duplikaci se sedmým rámcovým programem při předložení návrhů pro pracovní plán na rok 2009.

3.1   Záležitosti strategického významu

V souladu s akcemi uvedenými v čl. 2 odst. 2 rozhodnutí o programu a závazkem ve zdravotní strategii EU (9) pracovat při zlepšování zdraví napříč jednotlivými sektory budou nejvíce upřednostněny akce, které mají vysokou evropskou přidanou hodnotu, pokud jde o tyto oblasti:

| — | přínos ke






  — | zlepšení zdraví evropských občanů, měřeno pokud možno pomocí vhodných ukazatelů, včetně ukazatele střední délky života prožité ve zdraví, |
| --- | --- | --- |

—

přínos ke

—

zlepšení zdraví evropských občanů, měřeno pokud možno pomocí vhodných ukazatelů, včetně ukazatele střední délky života prožité ve zdraví,

| — | snižování nerovností v oblasti zdraví v členských státech a regionech EU a mezi nimi, |
| --- | --- |

—

snižování nerovností v oblasti zdraví v členských státech a regionech EU a mezi nimi,

| — | budování kapacit pro vypracování a provedení účinných politik v oblasti veřejného zdraví, zejména v oblastech, kde je to nejvíce potřeba, |
| --- | --- |

—

budování kapacit pro vypracování a provedení účinných politik v oblasti veřejného zdraví, zejména v oblastech, kde je to nejvíce potřeba,

| — | zapojení nových (netradičních) účastníků do trvalých, eticky vyhovujících akcí uskutečňovaných ve spolupráci, a to na regionální nebo místní úrovni a napříč zúčastněnými zeměmi. To zahrnuje veřejný sektor, soukromý sektor a zúčastněné strany z celé občanské společnosti, jejichž primární cíle nejsou omezeny na oblast veřejného zdraví (například mládež, etnické skupiny a další oblasti veřejného zájmu jako životní prostředí a sport). |
| --- | --- |

—

zapojení nových (netradičních) účastníků do trvalých, eticky vyhovujících akcí uskutečňovaných ve spolupráci, a to na regionální nebo místní úrovni a napříč zúčastněnými zeměmi. To zahrnuje veřejný sektor, soukromý sektor a zúčastněné strany z celé občanské společnosti, jejichž primární cíle nejsou omezeny na oblast veřejného zdraví (například mládež, etnické skupiny a další oblasti veřejného zájmu jako životní prostředí a sport).

Návrhy by také pokud možno měly předložit důkazy a prokázat schopnost poskytnout měřitelné výsledky.

Návrhy, které splňují výše uvedená kritéria, lze považovat za návrhy s výjimečnou prospěšností. Žadatelé musí být schopni prokázat, jak navrhovaná akce přispěje k výše uvedeným kritériím.

Priority jsou stanoveny v jednotlivých oddílech, které odpovídají oblastem uvedeným v rozhodnutí o programu.

3.2   Prioritní akce v první oblasti „Zlepšit ochranu zdraví občanů“

3.2.1   Chránit občany před zdravotními hrozbami

| 1. | Činnosti akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) týkající se ochrany občanů před zdravotními hrozbami přispívají k provádění politik a iniciativ EU příslušných pro zdravotní hrozby s ohledem na rozhodnutí o zřízení sítě dozoru Společenství (10). Cílem je vytvořit strategie a mechanismy pro reakci na hrozby a mimořádné události v oblasti zdraví a také podporovat řízení rizik spojených s přenosnými nemocemi na základě posouzení rizik provedeným Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Činnosti akčního programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013) týkající se ochrany občanů před zdravotními hrozbami přispívají k provádění politik a iniciativ EU příslušných pro zdravotní hrozby s ohledem na rozhodnutí o zřízení sítě dozoru Společenství (10). Cílem je vytvořit strategie a mechanismy pro reakci na hrozby a mimořádné události v oblasti zdraví a také podporovat řízení rizik spojených s přenosnými nemocemi na základě posouzení rizik provedeným Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) (11).

| 2. | Program také zahrnuje stanovení dalších zdravotních hrozeb vyvolaných například fyzikálními a chemickými činiteli. Činnosti s cílem koordinovat a podporovat připravenost s ohledem na ochranu zdraví a schopnost reakce a plánování členských států v souvislosti s útoky způsobenými biologickými, chemickými a radiologickými činiteli vyvíjí Výbor pro ochranu zdraví (HSC) (12). |
| --- | --- |

2.

Program také zahrnuje stanovení dalších zdravotních hrozeb vyvolaných například fyzikálními a chemickými činiteli. Činnosti s cílem koordinovat a podporovat připravenost s ohledem na ochranu zdraví a schopnost reakce a plánování členských států v souvislosti s útoky způsobenými biologickými, chemickými a radiologickými činiteli vyvíjí Výbor pro ochranu zdraví (HSC) (12).

| 3. | Světová zdravotnická organizace považuje pandemickou chřipku za jednu z nejvážnějších hrozeb pro veřejné zdraví. Pandemický virus by se mohl vyvinout z ptačích virů, které se v současnosti šíří u drůbeže a divokých ptáků v mnoha částech světa. Komise patří mezi nejvýznamnější dárce přispívající ke globální reakci na influenzu ptáků a podporuje přístup „Jeden svět, jedno zdraví“, který usiluje o spojení veřejného zdraví a zdraví zvířat (13).
  V oblasti ochrany zdraví by měly návrhy zvážit:






  — | zohlednění evropské politiky sousedství ke zlepšení shody a partnerství, |
| --- | --- | --- |

3.

Světová zdravotnická organizace považuje pandemickou chřipku za jednu z nejvážnějších hrozeb pro veřejné zdraví. Pandemický virus by se mohl vyvinout z ptačích virů, které se v současnosti šíří u drůbeže a divokých ptáků v mnoha částech světa. Komise patří mezi nejvýznamnější dárce přispívající ke globální reakci na influenzu ptáků a podporuje přístup „Jeden svět, jedno zdraví“, který usiluje o spojení veřejného zdraví a zdraví zvířat (13).

V oblasti ochrany zdraví by měly návrhy zvážit:

—

zohlednění evropské politiky sousedství ke zlepšení shody a partnerství,

| — | kde je to možné, podpoření účasti kandidátských zemí jako přidružených partnerů a obecně jako spolupracujících partnerů, |
| --- | --- |

—

kde je to možné, podpoření účasti kandidátských zemí jako přidružených partnerů a obecně jako spolupracujících partnerů,

| — | řešení součinnosti mezi mechanismy, zdravotními systémy, plány a strategiemi se zvláštním zaměřením na činnosti napříč sektory, včetně těch, jejichž cílem jsou zdravotní rizika a onemocnění na rozhraní mezi veřejným zdravím, zdravím zvířat a ekosystémy, |
| --- | --- |

—

řešení součinnosti mezi mechanismy, zdravotními systémy, plány a strategiemi se zvláštním zaměřením na činnosti napříč sektory, včetně těch, jejichž cílem jsou zdravotní rizika a onemocnění na rozhraní mezi veřejným zdravím, zdravím zvířat a ekosystémy,

| — | projekty by také měly měřitelným způsobem určit hospodářský a sociální dopad vykonávaných činností a také řešit další možné kladné a záporné dopady (vnější dopady) akcí v oblasti veřejného zdraví. |
| --- | --- |

—

projekty by také měly měřitelným způsobem určit hospodářský a sociální dopad vykonávaných činností a také řešit další možné kladné a záporné dopady (vnější dopady) akcí v oblasti veřejného zdraví.

3.2.1.1   Vytvořit prevenci (příloha – body 1.1.1–1.1.2)

Vyměňovat si postupy o podpoře očkování v členských státech, zejména pokud jde o populace, ke kterým je těžké se dostat

Podpora iniciativ politik o očkování (návrh doporučení Rady, aby členské státy zajistily v rizikových skupinách očkovanost proti sezónní chřipce v rozsahu 75 %, návrh doporučení Rady ke zlepšení/udržení vysokého rozsahu očkovanosti proti určitým dětským onemocněním). Zvláštní činnosti by se měly zaměřit na spalničky a zarděnky (14), sezónní chřipku (15), lidský papillomavirus, tetanus a nové očkovací látky proti pneumokokovým onemocněním.

Způsoby podpory očkování by měly zvážit tyto prvky:

| — | stávající mezery ve znalostech o očkovacích látkách a otázkách očkování (16) ve vybraných a širších skupinách populace, |
| --- | --- |

—

stávající mezery ve znalostech o očkovacích látkách a otázkách očkování (16) ve vybraných a širších skupinách populace,

| — | způsoby založené na důkazech k odstranění bariér pro provádění očkování a zlepšení chápání přínosů očkování veřejností (17), |
| --- | --- |

—

způsoby založené na důkazech k odstranění bariér pro provádění očkování a zlepšení chápání přínosů očkování veřejností (17),

| — | zdravotní propagační akce na podporu očkování, které jsou založené na důkazech a jsou vysoce účinné, |
| --- | --- |

—

zdravotní propagační akce na podporu očkování, které jsou založené na důkazech a jsou vysoce účinné,

| — | měly by se vzít v úvahu výsledky a současné činnosti projektů očkování, zejména těch, které jsou financovány Společenstvím v rámci programu veřejného zdraví (18), a záznamy ze „setkání o strategii očkování“ (19) z 13.–14. února 2008 pořádaného ve spolupráci mezi Komisí a výkonnou agenturou pro veřejné zdraví.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

měly by se vzít v úvahu výsledky a současné činnosti projektů očkování, zejména těch, které jsou financovány Společenstvím v rámci programu veřejného zdraví (18), a záznamy ze „setkání o strategii očkování“ (19) z 13.–14. února 2008 pořádaného ve spolupráci mezi Komisí a výkonnou agenturou pro veřejné zdraví.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Určení stávajících nástrojů modelování a jejich využití pro řešení stávajících a objevujících se hrozeb

Rozšiřování znalostí o tom, jak využívat stávající nástroje modelování v členských státech, je důležitou otázkou k řešení na evropské úrovni za účelem:

| — | účinného měření nákladové efektivnosti politik, jako je jejich provádění, posouzení dopadů nových očkovacích látek a jiných preventivních opatření, |
| --- | --- |

—

účinného měření nákladové efektivnosti politik, jako je jejich provádění, posouzení dopadů nových očkovacích látek a jiných preventivních opatření,

| — | posouzení dopadů nemocí, |
| --- | --- |

—

posouzení dopadů nemocí,

| — | důsledků změny klimatu ve zdravotním sektoru, |
| --- | --- |

—

důsledků změny klimatu ve zdravotním sektoru,

| — | podpory rozhodování (možný dopad zvláštních opatření, jako je bránění shromažďování lidí).
  [Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem (JRC) (20)] |
| --- | --- |

—

podpory rozhodování (možný dopad zvláštních opatření, jako je bránění shromažďování lidí).

[Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem (JRC) (20)]

3.2.1.2   Podporovat připravenost (příloha – body 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.5)

Výměna informací o zdravotních hrozbách a plánech připravenosti

Výměna informací o plánech připravenosti se týká obecné připravenosti a zvláštní připravenosti (biologické, chemické, radionukleární aspekty a aspekty změny klimatu). Informace se mohou týkat mechanismů provádění, hodnocení dopadu, aspektů napříč sektory a komunikace ve směru k odborníkům a veřejnosti.

Činnosti týkající se výměny informací by mohly obsahovat následující prvky:

| — | určení osvědčených postupů krizového řízení a analýzu podmínek jejich přenosu v různých oblastech, jako je řízení informací; komunikace ve směru k odborníkům, médiím a veřejnosti; referenční pokyny, jak řídit krizi; logistické aspekty krize, například jak sestavit krizový tým, mechanismy koordinace; školení personálu a pomocného personálu pro řešení neočekávaných situací nebo školicí osnovy (povaha školení, cíl, obsah), |
| --- | --- |

—

určení osvědčených postupů krizového řízení a analýzu podmínek jejich přenosu v různých oblastech, jako je řízení informací; komunikace ve směru k odborníkům, médiím a veřejnosti; referenční pokyny, jak řídit krizi; logistické aspekty krize, například jak sestavit krizový tým, mechanismy koordinace; školení personálu a pomocného personálu pro řešení neočekávaných situací nebo školicí osnovy (povaha školení, cíl, obsah),

| — | výměnu informací mezi odborníky a tvůrci politik a komunikaci s veřejností a médii, |
| --- | --- |

—

výměnu informací mezi odborníky a tvůrci politik a komunikaci s veřejností a médii,

| — | šíření klíčových akcí stanovených v rámci iniciativy v oblasti globální ochrany zdraví (GHSI) do členských států EU, jako jsou mediální komunikační činnosti a pandemická chřipka, otázky týkající se laboratoří nebo lékařská protiopatření, a to prostřednictvím semináře v pravomoci sítě komunikátorů EU (21).
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

šíření klíčových akcí stanovených v rámci iniciativy v oblasti globální ochrany zdraví (GHSI) do členských států EU, jako jsou mediální komunikační činnosti a pandemická chřipka, otázky týkající se laboratoří nebo lékařská protiopatření, a to prostřednictvím semináře v pravomoci sítě komunikátorů EU (21).

[Nabídkové řízení]

| — | monitorování mechanismů výměny informací pro krizové řízení a propojení s nástroji mezinárodní výměny, včetně zlepšené spolupráce s činnostmi Společného výzkumného střediska v této oblasti a na úrovni akční skupiny pro celosvětovou zdravotní bezpečnost (GHSAG) (22).
  [Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem] |
| --- | --- |

—

monitorování mechanismů výměny informací pro krizové řízení a propojení s nástroji mezinárodní výměny, včetně zlepšené spolupráce s činnostmi Společného výzkumného střediska v této oblasti a na úrovni akční skupiny pro celosvětovou zdravotní bezpečnost (GHSAG) (22).

[Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem]

Podpora rychlého rozvoje farmaceutických protiopatření, včetně očkovacích látek pro nové a objevující se hrozby

Zvyšuje se pravděpodobnost výskytu nových patogenů v dříve nezamořených oblastech, které mohou způsobit široce rozšířené onemocnění, a je ovlivněna hlavními faktory jako rozšiřujícím se cestováním, změnou klimatu a ostatními změnami životního prostředí a vývojem vztahu patogen/vektor/zdroj. Výzvou je umožnit rychlý rozvoj, výrobu a udělování licencí pro očkovací látky proti novým a objevujícím se onemocněním za účelem ochrany populace v Evropě i jinde.

Činnosti, které je třeba vyvinout:

| — | rozvoj procesu k urychlení výroby očkovacích látek v případě mimořádných potřeb, |
| --- | --- |

—

rozvoj procesu k urychlení výroby očkovacích látek v případě mimořádných potřeb,

| — | posílení sítě klinických center pro podporu rozšířeného vývoje očkovacích látek, |
| --- | --- |

—

posílení sítě klinických center pro podporu rozšířeného vývoje očkovacích látek,

| — | vývoj široce použitelných platforem pro očkovací látky.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

vývoj široce použitelných platforem pro očkovací látky.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Přizpůsobení zdravotního sektoru důsledkům změny klimatu

Evropa přijímá opatření k řešení globálního oteplování a prevenci možných katastrofických změn klimatu (23)
   (24). Všech sektorů systémů zdravotní péče se bude týkat přizpůsobení se důsledkům změny klimatu (zdravotní péče, prevence a zdravotní vzdělání, oblast zdravotních hrozeb, včetně důsledků změny klimatu na přenosné nemoci i jiné zdravotní problémy jako respirační poruchy).

| — | Akce podle tohoto bodu by se mohly zabývat sdílením informací, srovnáním a analýzou přenosnosti opatření a činnostmi týkajícími se rychlého přizpůsobení se důsledkům změny klimatu na zdraví.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Akce podle tohoto bodu by se mohly zabývat sdílením informací, srovnáním a analýzou přenosnosti opatření a činnostmi týkajícími se rychlého přizpůsobení se důsledkům změny klimatu na zdraví.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.2.1.3   Zlepšit včasné odhalování zdravotních hrozeb, včetně přenosných nemocí, a boj proti nim

Budování kapacit a školení o boji proti tuberkulóze (normy vycházející z důkazů) v zemích s vysokou zátěží a u ohrožených populací

Evropská komise vyzvala Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) v březnu 2007, aby vytvořilo návrh akčního plánu pro boj s tuberkulózou v EU (25). Mnoho členských států EU vykazuje kladný vývoj, pokud jde o rozšíření tuberkulózy, a pravděpodobně se přiblíží situaci před vymýcením. Mezi zeměmi jsou však stále velmi velké rozdíly (26) a úsilí vynaložené na kontrolu je ztěžováno problémy, jako je tuberkulóza odolná vůči lékům a vysoká úroveň přenosu uvnitř zranitelných skupin.

| — | Podpora členských států v boji proti tuberkulóze, zejména v zemích s vysokou zátěží. Budování kapacit a školení by přispělo k vytvoření vnitrostátních plánů. Existuje také potřeba vytvořit a přizpůsobit metody kontroly v zemích s nízkou prevalencí, kdy je tuberkulóza soustředěna ve zvláštních rizikových skupinách, ke kterým je těžké se dostat. |
| --- | --- |

—

Podpora členských států v boji proti tuberkulóze, zejména v zemích s vysokou zátěží. Budování kapacit a školení by přispělo k vytvoření vnitrostátních plánů. Existuje také potřeba vytvořit a přizpůsobit metody kontroly v zemích s nízkou prevalencí, kdy je tuberkulóza soustředěna ve zvláštních rizikových skupinách, ke kterým je těžké se dostat.

| — | Rozvoj nástrojů k hodnocení výkonnosti programů kontroly na základě kohortní analýzy.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Rozvoj nástrojů k hodnocení výkonnosti programů kontroly na základě kohortní analýzy.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Podpora informovanosti o virové hepatitidě, její včasné diagnózy, prevence a kontroly

Různé typy virové hepatitidy jsou významnými přenosnými onemocněními s rozsáhlými medicínskými, sociálními a hospodářskými důsledky a potenciálně závažnými dlouhodobými následnými onemocněními. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí je odpovědné za dohled nad těmito onemocněními (27). Veřejnost a odborníci musí být informováni o dostupných opatřeních pro prevenci, zmírnění a kontrolu.

| — | Příklady příslušných činností zahrnují školení odborníků, zvláštní informace pro veřejnost a odborníky.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Příklady příslušných činností zahrnují školení odborníků, zvláštní informace pro veřejnost a odborníky.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Včasné odhalení zdravotních hrozeb a posouzení zdravotních dopadů událostí

Existuje obnovený zájem o metody syndromového dohledu. Několik evropských zemí již vyvinulo rozsáhlý syndromový dohled v rámci různých témat (infekční nemoci, zdraví životního prostředí, veterinární oblast) s různými zdroji údajů (pohotovosti, úmrtnost, telefonické linky pro pomoc) a využívá různé metody (studie zaměřené do minulosti nebo do budoucnosti).

| — | Mohlo by být provedeno přezkoumání evropského syndromového dohledu při zahrnutí více členských států a vymezení společného přístupu při zohlednění stávajících projektů.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Mohlo by být provedeno přezkoumání evropského syndromového dohledu při zahrnutí více členských států a vymezení společného přístupu při zohlednění stávajících projektů.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.2.1.4   Zlepšit budování kapacit (příloha – body 1.1.1–1.1.4)

Podporovat provádění mezinárodního zdravotního řádu v členských státech

Mezinárodní zdravotní řád (IHR) (28) (2005) se provádí od 15. června 2007. Na evropské úrovni bylo změněno rozhodnutí Komise 2000/57/ES (29) rozhodnutím Komise 2008/351/ES (30), aby byla ohlášení přenášena přes systém včasného varování a reakce a současně i prostřednictvím mezinárodního zdravotního řádu.

Byly určeny činnosti na podporu provádění mezinárodního zdravotního řádu v členských státech:

| — | průzkum a porovnání vnitrostátních právních předpisů členských států zabývajících se bezpečnostními nebo zdravotními opatřeními ve vztahu k mimořádné situaci v oblasti veřejného zdraví (krizové situaci), |
| --- | --- |

—

průzkum a porovnání vnitrostátních právních předpisů členských států zabývajících se bezpečnostními nebo zdravotními opatřeními ve vztahu k mimořádné situaci v oblasti veřejného zdraví (krizové situaci),

| — | dopad zdravotních opatření v mimořádné situaci na jiné politiky, jako mobilitu, přistěhovalectví nebo ochranu lidských práv, |
| --- | --- |

—

dopad zdravotních opatření v mimořádné situaci na jiné politiky, jako mobilitu, přistěhovalectví nebo ochranu lidských práv,

| — | současné politiky a postupy při provádění hlavních kapacit podle mezinárodního zdravotního řádu mezi členskými státy a vztahy k právním ustanovením EU.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

současné politiky a postupy při provádění hlavních kapacit podle mezinárodního zdravotního řádu mezi členskými státy a vztahy k právním ustanovením EU.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Podporovat síť chemických, radiologických a jaderných referenčních laboratoří a rychlého posouzení toxických průmyslových chemikálií a radioaktivních hrozeb a rozvoj vědecky ověřených protiopatření v oblasti veřejného zdraví

Činnosti, které budou vyvinuty, podpoří priority Výboru pro ochranu zdraví týkající se chemických a radionukleárních otázek. V roce 2009 by měla být dána priorita:

| — | soupisu a auditu „národních referenčních laboratoří“ pro chemické a radioaktivní látky, včetně semináře o sdílení schopností a kapacit, |
| --- | --- |

—

soupisu a auditu „národních referenčních laboratoří“ pro chemické a radioaktivní látky, včetně semináře o sdílení schopností a kapacit,

| — | aktualizaci posouzení toxických průmyslových chemikálií – vývoji protokolů o rychlých hrozbách a analýze rizik, |
| --- | --- |

—

aktualizaci posouzení toxických průmyslových chemikálií – vývoji protokolů o rychlých hrozbách a analýze rizik,

| — | aktualizaci posouzení radioaktivních činidel – vývoji protokolů o rychlých hrozbách a analýze rizik.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

aktualizaci posouzení radioaktivních činidel – vývoji protokolů o rychlých hrozbách a analýze rizik.

[Nabídkové řízení]

3.2.2   Zlepšit bezpečnost občanů (příloha – bod 1.2)

3.2.2.1   Zlepšit racionální užívání antibiotik a bojovat s antimikrobiální a antivirovou rezistencí (31) (příloha – body 1.2.3)

Další rozvoj protokolů a sledování racionálního užívání antibiotik

Činnosti, které se mají rozvinout, jsou tyto:

| — | Užívání antibiotik v ambulantní péči a v nemocnicích: analýza a zpráva, včetně posouzení zátěže nákladů na léčení případů rezistentních vůči lékům, včetně rozhraní mezi nemocnicemi, péčí Společenství, zvířaty, potravinami. To by mělo také zahrnout analýzu zdravotních účinků a analýzu nákladů ve srovnání s přínosy omezeného užívání antibiotik při léčení lidských nemocí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Užívání antibiotik v ambulantní péči a v nemocnicích: analýza a zpráva, včetně posouzení zátěže nákladů na léčení případů rezistentních vůči lékům, včetně rozhraní mezi nemocnicemi, péčí Společenství, zvířaty, potravinami. To by mělo také zahrnout analýzu zdravotních účinků a analýzu nákladů ve srovnání s přínosy omezeného užívání antibiotik při léčení lidských nemocí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.2.2.2   Zlepšení bezpečnosti pacientů prostřednictvím vysoce kvalitní a bezpečné zdravotní péče (příloha – bod 1.2.3)

| — | Výměna osvědčených postupů mezi členskými státy i výzkum epidemiologie infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a nákladové efektivnosti prevence a kontroly infekcí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Výměna osvědčených postupů mezi členskými státy i výzkum epidemiologie infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a nákladové efektivnosti prevence a kontroly infekcí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Poskytování nástrojů pro měření a zlepšení kvality a bezpečnosti zdravotní péče: vytvořit pokyny nebo nástroje zaměřené na posouzení kvality zdravotní péče poskytované v různém zdravotnickém prostředí a podporovat osvědčené postupy; vytvořit měřící systémy pro umožnění lepšího vyhovění protokolům léčení.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Poskytování nástrojů pro měření a zlepšení kvality a bezpečnosti zdravotní péče: vytvořit pokyny nebo nástroje zaměřené na posouzení kvality zdravotní péče poskytované v různém zdravotnickém prostředí a podporovat osvědčené postupy; vytvořit měřící systémy pro umožnění lepšího vyhovění protokolům léčení.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Provedení opatření stanoveného ve sdělení KOM(2008) 689 o přínosu telemedicíny pro pacienty, systémy zdravotní péče a společnost, aby byla posílena spolupráce mezi zdravotníky a pacienty v klíčových oblastech za účelem většího uplatňování telemedicíny, jak je stanoveno v tomto sdělení, a aby byla vypracována zvláštní doporučení k tomu, jak zlepšit důvěru v telemedicínu a její přijímání, také při zohlednění etických aspektů a aspektů souvisejících se soukromím.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Provedení opatření stanoveného ve sdělení KOM(2008) 689 o přínosu telemedicíny pro pacienty, systémy zdravotní péče a společnost, aby byla posílena spolupráce mezi zdravotníky a pacienty v klíčových oblastech za účelem většího uplatňování telemedicíny, jak je stanoveno v tomto sdělení, a aby byla vypracována zvláštní doporučení k tomu, jak zlepšit důvěru v telemedicínu a její přijímání, také při zohlednění etických aspektů a aspektů souvisejících se soukromím.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.2.2.3   Bezpečnost nanomateriálů (příloha – bod 1.2.1)

| — | Společná akce o bezpečnosti nanomateriálů: i) posílit, rozšířit a sdílet znalosti požadované pro posouzení nebezpečí, expozice a celkového rizika nanomateriálů; ii) urychlit využití stávajících údajů a výměnu osvědčených postupů při posouzení a řízení rizik a iii) podporovat zřízení důkladných metodik v celé EU.
  [Společná akce] |
| --- | --- |

—

Společná akce o bezpečnosti nanomateriálů: i) posílit, rozšířit a sdílet znalosti požadované pro posouzení nebezpečí, expozice a celkového rizika nanomateriálů; ii) urychlit využití stávajících údajů a výměnu osvědčených postupů při posouzení a řízení rizik a iii) podporovat zřízení důkladných metodik v celé EU.

[Společná akce]

3.2.2.4   Bezpečnost krve, tkání, buněk, orgánů (příloha – bod 1.2.2)

| — | Podporovat dosažitelnost a školení o zvláštní metodice pro rozšíření dárcovství orgánů, zejména o programech zlepšení kvality dárcovství orgánů.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podporovat dosažitelnost a školení o zvláštní metodice pro rozšíření dárcovství orgánů, zejména o programech zlepšení kvality dárcovství orgánů.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Navrhnout postupy a nástroje informační technologie pro výměnu lidských orgánů mezi členskými státy za účelem nabízení nadbytečných orgánů jiným zemím a se zvláštním důrazem na výměnu orgánů pro naléhavé případy a pacienty s obtížnou léčbou.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Navrhnout postupy a nástroje informační technologie pro výměnu lidských orgánů mezi členskými státy za účelem nabízení nadbytečných orgánů jiným zemím a se zvláštním důrazem na výměnu orgánů pro naléhavé případy a pacienty s obtížnou léčbou.

[Nabídkové řízení]

| — | Spolupráce ad hoc s Radou Evropy týkající se zvláštních záležitostí souvisejících s lidskými látkami (krev, tkáně, buňky, orgány).
  [Smlouva o přímém grantu s Radou Evropy] |
| --- | --- |

—

Spolupráce ad hoc s Radou Evropy týkající se zvláštních záležitostí souvisejících s lidskými látkami (krev, tkáně, buňky, orgány).

[Smlouva o přímém grantu s Radou Evropy]

| — | V souvislosti s krví, tkáněmi a buňkami zůstávají zvláštní otázky o systémech hlášení a rychlé reakce na vážné nežádoucí příhody a o reakcích a kódování. Projektům bude přiznána priorita, aby se napomohlo rozvoji metodik v této oblasti.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

V souvislosti s krví, tkáněmi a buňkami zůstávají zvláštní otázky o systémech hlášení a rychlé reakce na vážné nežádoucí příhody a o reakcích a kódování. Projektům bude přiznána priorita, aby se napomohlo rozvoji metodik v této oblasti.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Zásada neplaceného dárcovství tkání/buněk/krve/plazmy: analýza každodenních postupů.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Zásada neplaceného dárcovství tkání/buněk/krve/plazmy: analýza každodenních postupů.

[Nabídkové řízení]

3.3   Prioritní akce v druhé oblasti „Podporovat zdraví“

Činnosti v rámci tohoto oddílu spočívají v prevenci závažných onemocnění a snížení nerovností v oblasti zdraví v celé EU, přičemž se zaměřují na hlavní zdravotní faktory jako výživa a fyzická aktivita, alkohol, tabák a užívání drog, jakož i sociální a environmentální zdravotní faktory.

V roce 2009 se prioritní akce podle tohoto cíle zaměří na podporu snižování nerovností v oblasti zdraví v členských státech a regionech EU a mezi nimi, na propagaci přístupu „zdraví ve všech politikách“ i na posouzení a propagaci udržitelných investic do zdraví na celostátní a regionální úrovni, a tím na podporu strategických témat stanovených ve zdravotní strategii EU. Po přijetí návrhu Komise na směrnici o právech pacientů v přeshraniční zdravotní péči (32) budou řešeny základní otázky zmíněné v návrhu. Pokud jde o zdravotní faktory, pozornost se soustředí zejména na faktory a okolnosti ovlivňující zdraví dětí a mladých lidí.

3.3.1   Podporovat zdravější způsob života a snižování nerovností v oblasti zdraví (příloha – bod 2.1)

3.3.1.1   Podpora přístupu „zdraví ve všech politikách“ (příloha – bod 2.1.1)

| — | Podpora posouzení dopadů na zdraví: vytvořit akce pro podporu využívání posouzení dopadů na zdraví jako nástroje pro tvorbu politik orientovaných na zdraví na evropské, vnitrostátní a regionální (místní) úrovni při zohlednění aspektů rovného zacházení.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podpora posouzení dopadů na zdraví: vytvořit akce pro podporu využívání posouzení dopadů na zdraví jako nástroje pro tvorbu politik orientovaných na zdraví na evropské, vnitrostátní a regionální (místní) úrovni při zohlednění aspektů rovného zacházení.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Vytváření metodik pro provádění přístupu „zdraví ve všech politikách“ při tvorbě a provádění politik.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Vytváření metodik pro provádění přístupu „zdraví ve všech politikách“ při tvorbě a provádění politik.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Mapování projektů souvisejících se zdravím a akcí spolufinancovaných evropskými institucemi a příslušnými mezinárodními organizacemi v období od roku 2003 dále.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Mapování projektů souvisejících se zdravím a akcí spolufinancovaných evropskými institucemi a příslušnými mezinárodními organizacemi v období od roku 2003 dále.

[Nabídkové řízení]

| — | Studie o dopadu politik EU na zdraví a zdravotní systémy.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Studie o dopadu politik EU na zdraví a zdravotní systémy.

[Nabídkové řízení]

3.3.1.2   Budování kapacit v oblasti veřejného zdraví (příloha – bod 2.1.1)

| — | Vytváření nástrojů, postupů a pilotní práce ke zlepšení součinnosti mezi výzkumníky v oblasti veřejného zdraví a tvorbou politik na úrovni EU.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Vytváření nástrojů, postupů a pilotní práce ke zlepšení součinnosti mezi výzkumníky v oblasti veřejného zdraví a tvorbou politik na úrovni EU.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Vytváření příruček, které by pomohly začlenit podporu duševního zdraví a prevence duševních poruch do školicích a pracovních postupů odborníků v prostředí mládeže, sociálním, vzdělávacím a pracovním prostředí, přičemž by byly zohledněny činnosti podle Evropského paktu za duševní zdraví a pohodu (33).
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Vytváření příruček, které by pomohly začlenit podporu duševního zdraví a prevence duševních poruch do školicích a pracovních postupů odborníků v prostředí mládeže, sociálním, vzdělávacím a pracovním prostředí, přičemž by byly zohledněny činnosti podle Evropského paktu za duševní zdraví a pohodu (33).

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora začlenění prevence úrazů do odborného školení o veřejném zdraví: tvorba modulů osnov pro uplatnění ve zdravotním sektoru.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podpora začlenění prevence úrazů do odborného školení o veřejném zdraví: tvorba modulů osnov pro uplatnění ve zdravotním sektoru.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora provádění strategií EU o klíčových zdravotních faktorech (výživa a tvorba sítí zúčastněných stran – zdravotní fórum).
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Podpora provádění strategií EU o klíčových zdravotních faktorech (výživa a tvorba sítí zúčastněných stran – zdravotní fórum).

[Nabídkové řízení]

| — | Zlepšování komunikačních dovedností zdravotnických pracovníků, aby mohli lépe splňovat potřeby pacientů při zohlednění pohlaví, věku a jiných socioekonomických a kulturních proměnných: zavést mapování školení o komunikaci poskytovaných zdravotnickým pracovníkům s cílem zahrnout komunikaci do vzdělávacích programů o veřejném zdraví a možná i vytvořit program pro magisterské studium.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Zlepšování komunikačních dovedností zdravotnických pracovníků, aby mohli lépe splňovat potřeby pacientů při zohlednění pohlaví, věku a jiných socioekonomických a kulturních proměnných: zavést mapování školení o komunikaci poskytovaných zdravotnickým pracovníkům s cílem zahrnout komunikaci do vzdělávacích programů o veřejném zdraví a možná i vytvořit program pro magisterské studium.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Budování kapacit v oblasti veřejného zdraví: aby byly na základě zjištění stavu kapacit v oblasti veřejného zdraví napříč členskými státy určeny nedostatky, potřeby a návrhy na rozvoj, včetně zvážení potřeby vytvoření sítě na úrovni EU.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Budování kapacit v oblasti veřejného zdraví: aby byly na základě zjištění stavu kapacit v oblasti veřejného zdraví napříč členskými státy určeny nedostatky, potřeby a návrhy na rozvoj, včetně zvážení potřeby vytvoření sítě na úrovni EU.

[Nabídkové řízení]

3.3.1.3   Investice do zdraví (příloha – body 2.1.1 a 2.1.2)

| — | Analytická studie pro posouzení korelace mezi investicemi pro lepší zdraví (včetně zdravotních systémů) a hospodářským růstem a rozvojem. (Příloha – bod 2.1.1).
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Analytická studie pro posouzení korelace mezi investicemi pro lepší zdraví (včetně zdravotních systémů) a hospodářským růstem a rozvojem. (Příloha – bod 2.1.1).

[Nabídkové řízení]

| — | Podpora investic do zdraví v členských státech a regionech EU prostřednictvím výměny osvědčených postupů a spolupráce s institucemi a orgány EU (např. Evropskou investiční bankou), mezinárodními organizacemi, soukromými společnostmi a nevládními organizacemi. (Příloha – bod 2.1.2).
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podpora investic do zdraví v členských státech a regionech EU prostřednictvím výměny osvědčených postupů a spolupráce s institucemi a orgány EU (např. Evropskou investiční bankou), mezinárodními organizacemi, soukromými společnostmi a nevládními organizacemi. (Příloha – bod 2.1.2).

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Iniciativy k určení osvědčených postupů pro zlepšení účinnosti a udržitelnosti regionálních investic do zdraví. (Příloha – bod 2.1.2).
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Iniciativy k určení osvědčených postupů pro zlepšení účinnosti a udržitelnosti regionálních investic do zdraví. (Příloha – bod 2.1.2).

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.3.1.4   Snižování nerovností v oblasti zdraví (příloha – bod 2.1.2)

| — | Rozvoj a šíření osvědčených postupů týkajících se strategií k řešení nerovností v oblasti zdraví v členských státech a mezi nimi a v regionech zemí účastnících se programu.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Rozvoj a šíření osvědčených postupů týkajících se strategií k řešení nerovností v oblasti zdraví v členských státech a mezi nimi a v regionech zemí účastnících se programu.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Vytvořit a sdílet osvědčené postupy zdravotních systémů při řešení nerovností v oblasti zdraví.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Vytvořit a sdílet osvědčené postupy zdravotních systémů při řešení nerovností v oblasti zdraví.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Studie o míře a dopadech nerovností týkajících se zdravotního stavu a poskytování zdravotní péče mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

Studie o míře a dopadech nerovností týkajících se zdravotního stavu a poskytování zdravotní péče mezi členskými státy.

| — | Organizační a technická podpora tvorby sítě EU pro řešení nerovností v oblasti zdraví.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Organizační a technická podpora tvorby sítě EU pro řešení nerovností v oblasti zdraví.

[Nabídkové řízení]

3.3.1.5   Podpora spolupráce v otázkách přeshraniční péče (příloha – bod 2.1.2)

| — | Posuzovat rovnocennost léčení v systémech zdravotní péče v EU: posuzovat srovnatelnost vnitrostátních kritérií a rozhodovacích procesů přijatých pro úhradu/uznávání lékařských zásahů.
  [Nabídkové řízení/smlouva o přímém grantu s Evropským střediskem pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů] |
| --- | --- |

—

Posuzovat rovnocennost léčení v systémech zdravotní péče v EU: posuzovat srovnatelnost vnitrostátních kritérií a rozhodovacích procesů přijatých pro úhradu/uznávání lékařských zásahů.

[Nabídkové řízení/smlouva o přímém grantu s Evropským střediskem pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů]

3.3.2   Podporovat zdravější způsob života a omezit závažné nemoci a zranění zohledněním zdravotních faktorů (příloha – bod 2.2)

3.3.2.1   Děti a mladí lidé (příloha – bod 2.2.1)

| — | Provádění iniciativy Komise v oblasti zdraví mladých lidí: podpora spolupráce mezi členskými státy a zúčastněnými stranami i tvorby sítí. |
| --- | --- |

—

Provádění iniciativy Komise v oblasti zdraví mladých lidí: podpora spolupráce mezi členskými státy a zúčastněnými stranami i tvorby sítí.

| — | Průzkum samoregulačních přístupů v oblasti odpovědné inzerce se zvláštním zaměřením na ochranu mladých lidí.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Průzkum samoregulačních přístupů v oblasti odpovědné inzerce se zvláštním zaměřením na ochranu mladých lidí.

[Nabídkové řízení]

| — | Mediální kampaň o zdravém životním stylu zaměřená na mladé lidi, která jim má umožnit rozhodnout se pro zdravý životní styl.
  [Společná akce] |
| --- | --- |

—

Mediální kampaň o zdravém životním stylu zaměřená na mladé lidi, která jim má umožnit rozhodnout se pro zdravý životní styl.

[Společná akce]

| — | Zdůraznění úlohy mládežnických organizací, pracovníků s mládeží, škol a vzdělávacích institucí a organizací odborného vzdělávání při podpoře zdraví mladých lidí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Zdůraznění úlohy mládežnických organizací, pracovníků s mládeží, škol a vzdělávacích institucí a organizací odborného vzdělávání při podpoře zdraví mladých lidí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora zdraví a prevence zranění a nemocí u mladých lidí při práci.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podpora zdraví a prevence zranění a nemocí u mladých lidí při práci.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Činnosti na podporu zdraví zaměřené na potřeby mladých lidí (ve věku 15–25 let), kteří nepracují, ani se nevzdělávají.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Činnosti na podporu zdraví zaměřené na potřeby mladých lidí (ve věku 15–25 let), kteří nepracují, ani se nevzdělávají.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.3.2.2   Stárnutí (příloha – bod 2.2.1)

| — | Studie o dopadech stárnutí na potřeby občanů v oblasti zdravotní péče, tj. o tom, jak se musí evropské zdravotní systémy přizpůsobit, aby vyhověly potřebám stárnoucí společnosti v oblasti zdravotní péče (v návaznosti na stávající údaje a analýzy).
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Studie o dopadech stárnutí na potřeby občanů v oblasti zdravotní péče, tj. o tom, jak se musí evropské zdravotní systémy přizpůsobit, aby vyhověly potřebám stárnoucí společnosti v oblasti zdravotní péče (v návaznosti na stávající údaje a analýzy).

[Nabídkové řízení]

3.3.2.3   Zdraví na pracovišti (příloha – bod 2.2.1)

| — | Zlepšování zdraví na pracovišti, zejména podporou lepší organizace práce a kontroly pracovních postupů při zohlednění hospodářských aspektů.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Zlepšování zdraví na pracovišti, zejména podporou lepší organizace práce a kontroly pracovních postupů při zohlednění hospodářských aspektů.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.3.2.4   Výživa a fyzická aktivita (příloha – bod 2.2.1)

V souladu s bílou knihou o výživě a fyzické aktivitě (34) a s prací akční platformy EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví:

| — | Provádění a výměna osvědčených postupů týkajících se komplexních iniciativ pro snížení hladin nasycených tuků a trans-tuků, soli a cukru ve vyráběných potravinách.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Provádění a výměna osvědčených postupů týkajících se komplexních iniciativ pro snížení hladin nasycených tuků a trans-tuků, soli a cukru ve vyráběných potravinách.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora fyzické aktivity prostřednictvím infrastruktury a zdravého životního stylu, městského/regionálního plánování a lepšího využití fyzického prostředí se zvláštním zaměřením na děti a mladé lidi: podpora a sdílení osvědčených postupů na místní/regionální úrovni.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Podpora fyzické aktivity prostřednictvím infrastruktury a zdravého životního stylu, městského/regionálního plánování a lepšího využití fyzického prostředí se zvláštním zaměřením na děti a mladé lidi: podpora a sdílení osvědčených postupů na místní/regionální úrovni.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Vytvoření přehledu pro celou EU o různých typech přístupů místních komunit ke snížení dětské obezity, včetně iniciativ ve školách. |
| --- | --- |

—

Vytvoření přehledu pro celou EU o různých typech přístupů místních komunit ke snížení dětské obezity, včetně iniciativ ve školách.

| — | Hodnocení akční platformy EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví jako modelu pro účinnou spolupráci v boji proti obezitě na úrovni EU.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Hodnocení akční platformy EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví jako modelu pro účinnou spolupráci v boji proti obezitě na úrovni EU.

[Nabídkové řízení]

| — | Podpora tvorby evropské sítě v oblasti fyzické aktivity.
  [smlouva o přímém grantu se Světovou zdravotnickou organizací] |
| --- | --- |

—

Podpora tvorby evropské sítě v oblasti fyzické aktivity.

[smlouva o přímém grantu se Světovou zdravotnickou organizací]

3.3.2.5   Sexuální zdraví a HIV-AIDS (příloha – bod 2.2.1)

V souladu se sdělením Komise o boji proti HIV/AIDS (35) a v souladu s vývojem směrem k iniciativám politik pro mladé lidi a sexuální zdraví a pro podporu spolupráce se třetími zeměmi ve východní Evropě podle článku 12 rozhodnutí č. 1350/2007/ES o programu v oblasti zdraví 2008—2013 bude dána zvláštní priorita:

Sexuálnímu zdraví (příloha – bod 2.2.1)

| — | Příspěvek k širší znalostní základně o sexuálním chování mladých lidí v Evropě.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Příspěvek k širší znalostní základně o sexuálním chování mladých lidí v Evropě.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Rozvoj činností podporujících a posilujících komplexní sexuální výchovu.
  [Grant na provozní náklady] |
| --- | --- |

—

Rozvoj činností podporujících a posilujících komplexní sexuální výchovu.

[Grant na provozní náklady]

| — | Příspěvek k rozvoji a podpoře strategií týkajících se sexuálního zdraví.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Příspěvek k rozvoji a podpoře strategií týkajících se sexuálního zdraví.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Příspěvek k prevenci sexuálně přenosných infekcí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Příspěvek k prevenci sexuálně přenosných infekcí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

HIV/AIDS

| — | Činnosti zaměřené na provádění opatření stanovených v akčním plánu o HIV/AIDS 2005–2009, zejména na přístup k testování, léčbě a péči, na činnosti pro zlepšení situace ve východní Evropě, rovněž s ohledem na injekční uživatele drog a na podporu zdraví u mladých lidí a rizikových skupin.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Činnosti zaměřené na provádění opatření stanovených v akčním plánu o HIV/AIDS 2005–2009, zejména na přístup k testování, léčbě a péči, na činnosti pro zlepšení situace ve východní Evropě, rovněž s ohledem na injekční uživatele drog a na podporu zdraví u mladých lidí a rizikových skupin.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Šíření a výměna osvědčených postupů pro intenzivnější zvyšování povědomí a pro příspěvek k tvorbě budoucích evropských politik (se zvláštním zaměřením na strategie pro zvýšení povědomí rizikových skupin o důležitosti testování na HIV).
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Šíření a výměna osvědčených postupů pro intenzivnější zvyšování povědomí a pro příspěvek k tvorbě budoucích evropských politik (se zvláštním zaměřením na strategie pro zvýšení povědomí rizikových skupin o důležitosti testování na HIV).

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Zlepšení celkové situace ve východní Evropě z hlediska tvorby a provádění politik. Zlepšení situace lidí žijících s HIV/AIDS s důrazem na prevenci a projekty zaměřené na přístup k cenově dostupným antiretrovirálním přípravkům.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Zlepšení celkové situace ve východní Evropě z hlediska tvorby a provádění politik. Zlepšení situace lidí žijících s HIV/AIDS s důrazem na prevenci a projekty zaměřené na přístup k cenově dostupným antiretrovirálním přípravkům.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora sítí a skupin bojujících s HIV/AIDS, zejména se zaměřením na rizikové skupiny a situaci ve východní Evropě.
  [Grant na provozní náklady] |
| --- | --- |

—

Podpora sítí a skupin bojujících s HIV/AIDS, zejména se zaměřením na rizikové skupiny a situaci ve východní Evropě.

[Grant na provozní náklady]

| — | Zvyšování povědomí o HIV/AIDS se zvláštním zaměřením na východní Evropu: podpora světové konferenci o AIDS v roce 2010 ve Vídni.
  [Smlouva o přímém grantu s UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Zvyšování povědomí o HIV/AIDS se zvláštním zaměřením na východní Evropu: podpora světové konferenci o AIDS v roce 2010 ve Vídni.

[Smlouva o přímém grantu s UNAIDS]

3.3.2.6   Duševní zdraví (příloha – bod 2.2.1)

V souladu s celkovým strategickým přístupem k duševnímu zdraví (36), jenž se také odráží v Evropském paktu za duševní zdraví a pohodu (37):

| — | Rozvoj partnerství pro využívání médií a internetu k propagaci duševního zdraví, prevenci duševních poruch a k boji proti stigmatizaci se zvláštním zaměřením na mladé lidi a na pracoviště a pro řešení souvisejících výzev, jako je sebevražedné a sebezničující chování i poruchy přijímání potravy.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Rozvoj partnerství pro využívání médií a internetu k propagaci duševního zdraví, prevenci duševních poruch a k boji proti stigmatizaci se zvláštním zaměřením na mladé lidi a na pracoviště a pro řešení souvisejících výzev, jako je sebevražedné a sebezničující chování i poruchy přijímání potravy.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora provádění strategií EU o duševním zdraví. |
| --- | --- |

—

Podpora provádění strategií EU o duševním zdraví.

| — | Shrnutí hospodářských, sociálních a zdravotních přínosů opatření v oblasti duševního zdraví pro EU se zaměřením na prioritní témata Evropského paktu za duševní zdraví a pohodu.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Shrnutí hospodářských, sociálních a zdravotních přínosů opatření v oblasti duševního zdraví pro EU se zaměřením na prioritní témata Evropského paktu za duševní zdraví a pohodu.

[Nabídkové řízení]

3.3.2.7   Prevence závislosti (příloha – bod 2.2.1)

Tabák

Činnosti jsou vyvíjeny v souladu s celkovým přístupem EU ke kontrole tabáku i s rámcovou úmluvou o kontrole tabáku.

| — | Studie o tabáku a odpovědnosti za výrobek: hospodářské prostředky pro posílení odpovědnosti za výrobek a mechanismů jejího provádění a prosazování musí být podrobně přezkoumány pro zlepšení internalizace vnějších nákladů na kouření. |
| --- | --- |

—

Studie o tabáku a odpovědnosti za výrobek: hospodářské prostředky pro posílení odpovědnosti za výrobek a mechanismů jejího provádění a prosazování musí být podrobně přezkoumány pro zlepšení internalizace vnějších nákladů na kouření.

| — | Studie o právních předpisech o prodeji tabáku pro ochranu mladých lidí.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Studie o právních předpisech o prodeji tabáku pro ochranu mladých lidí.

[Nabídkové řízení]

| — | Budování kapacit týkajících se strategií kontroly tabáku napříč všemi politikami, hlavně v oblastech zdanění a nedovoleného obchodu.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Budování kapacit týkajících se strategií kontroly tabáku napříč všemi politikami, hlavně v oblastech zdanění a nedovoleného obchodu.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Rozvoj inovačních strategií a osvědčených postupů, včetně školicích programů pro zdravotnické pracovníky a učitele, týkajících se všech typů prevence spotřeby tabákových výrobků, metod odvykání a souvisejících služeb. Při tvorbě těchto strategií a programů se musí případně vzít v úvahu hledisko rovnosti žen a mužů, zdravotní nerovnosti, klíčových oblastí a cílových skupin.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Rozvoj inovačních strategií a osvědčených postupů, včetně školicích programů pro zdravotnické pracovníky a učitele, týkajících se všech typů prevence spotřeby tabákových výrobků, metod odvykání a souvisejících služeb. Při tvorbě těchto strategií a programů se musí případně vzít v úvahu hledisko rovnosti žen a mužů, zdravotní nerovnosti, klíčových oblastí a cílových skupin.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Podpora při provádění směrnic o tabáku, zejména pokud jde o přísady do tabáku a obrazová varování: po přijetí nových textových varování by také měla být aktualizována obrazová varování pro účely úplného provedení směrnice o tabákových výrobcích.
  [Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem a nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Podpora při provádění směrnic o tabáku, zejména pokud jde o přísady do tabáku a obrazová varování: po přijetí nových textových varování by také měla být aktualizována obrazová varování pro účely úplného provedení směrnice o tabákových výrobcích.

[Nabídkové řízení prostřednictvím správní dohody se Společným výzkumným střediskem a nabídkové řízení]

Alkohol (příloha – bod 2.2.1)

V souladu se sdělením Komise o strategii EU na podporu členských států pro snižování škod souvisejících s alkoholem (38) a za účelem dalšího rozvoje politik pro snížení škod souvisejících s alkoholem bude dána zvláštní priorita projektům, které se soustředí na:

| — | Alkohol na pracovištích: určit a shromáždit osvědčených postupů pro účinné akce v této oblasti, do kterých budou zapojeni zaměstnavatelé (a jejich organizace), odbory a zdravotničtí pracovníci. Přitom by měly být vypracovány varianty, jak realizovat osvědčené postupy v širším měřítku a určit mezery v současných přístupech.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Alkohol na pracovištích: určit a shromáždit osvědčených postupů pro účinné akce v této oblasti, do kterých budou zapojeni zaměstnavatelé (a jejich organizace), odbory a zdravotničtí pracovníci. Přitom by měly být vypracovány varianty, jak realizovat osvědčené postupy v širším měřítku a určit mezery v současných přístupech.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Omezení pití mladistvých: určit a shromáždit osvědčené postupy týkající se například osvěty zaměřené na děti, jejich rodiče a zaměstnance v maloobchodech. Zvláštní význam má prosazování zákonné věkové hranice pro prodej alkoholu.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Omezení pití mladistvých: určit a shromáždit osvědčené postupy týkající se například osvěty zaměřené na děti, jejich rodiče a zaměstnance v maloobchodech. Zvláštní význam má prosazování zákonné věkové hranice pro prodej alkoholu.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Práce o dopadu propagačních sdělení týkajících se konzumace, zejména u mladých lidí, a o sledování účinnosti a průhlednosti samoregulačních mechanismů.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Práce o dopadu propagačních sdělení týkajících se konzumace, zejména u mladých lidí, a o sledování účinnosti a průhlednosti samoregulačních mechanismů.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Nedovolené drogy (příloha – bod 2.2.1)

V souladu s drogovou strategií a akčními plány EU (39), programem Drogová prevence a informovanost o drogách (40) a doporučením Rady 2003/488/ES ze dne 18. června 2003 o prevenci a omezení škod na zdraví spojených s drogovou závislostí (41):

Vytvoření, provádění a hodnocení opatření ke snížení poptávky po drogách, zejména:

| — | Prevence prvního/experimentálního užívání mezi mladými lidmi v různých prostředích při zohlednění souvislostí s jinými zdravotním otázkami (včetně duševního zdraví) a sociálními otázkami (např. sociální vyloučení).
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Prevence prvního/experimentálního užívání mezi mladými lidmi v různých prostředích při zohlednění souvislostí s jinými zdravotním otázkami (včetně duševního zdraví) a sociálními otázkami (např. sociální vyloučení).

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Prevence užívání několika drog současně, zejména ve spojení s alkoholem, včetně prevence řízení pod vlivem alkoholu (drog) při zohlednění dříve provedené práce v této oblasti v souvislosti s akcemi zaměřenými na bezpečnost silničního provozu.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Prevence užívání několika drog současně, zejména ve spojení s alkoholem, včetně prevence řízení pod vlivem alkoholu (drog) při zohlednění dříve provedené práce v této oblasti v souvislosti s akcemi zaměřenými na bezpečnost silničního provozu.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Selektivní a inovační preventivní přístupy při využití nástrojů informační technologie pro uživatele drog s problematickým chováním.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Selektivní a inovační preventivní přístupy při využití nástrojů informační technologie pro uživatele drog s problematickým chováním.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.3.2.8   Prevence závažných a vzácných onemocnění (příloha – bod 2.2.2)

Rakovina

| — | Tvorba ukazatelů nebo indexů konkrétně pro rakovinu za účelem lepší podpory opatření k boji proti rakovině napříč EU.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Tvorba ukazatelů nebo indexů konkrétně pro rakovinu za účelem lepší podpory opatření k boji proti rakovině napříč EU.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

Vzácná onemocnění

| — | Rozvoj evropské spolupráce týkající se vzácných onemocnění, zejména ve vztahu k jejich uznávání, sdílení informací o nich a přeshraniční spolupráci při stanovení diagnózy a léčení prostřednictvím evropských referenčních sítí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Rozvoj evropské spolupráce týkající se vzácných onemocnění, zejména ve vztahu k jejich uznávání, sdílení informací o nich a přeshraniční spolupráci při stanovení diagnózy a léčení prostřednictvím evropských referenčních sítí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Provedení sdělení Komise KOM(2008) 679 v konečném znění o vzácných onemocněních: Výzvy pro Evropu:






  — | hodnocení screeningových postupů u novorozenecké populace v členských státech, |
| --- | --- | --- |

—

Provedení sdělení Komise KOM(2008) 679 v konečném znění o vzácných onemocněních: Výzvy pro Evropu:

—

hodnocení screeningových postupů u novorozenecké populace v členských státech,

| — | soupis informací o vzácných onemocněních, diagnóze a léčení pomocí stávajících evropských iniciativ (zejména Orphanet). |
| --- | --- |

—

soupis informací o vzácných onemocněních, diagnóze a léčení pomocí stávajících evropských iniciativ (zejména Orphanet).

[Nabídkové řízení]

| — | Podpora pilotních referenčních a informačních sítí.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty/grant na provozní náklady] |
| --- | --- |

—

Podpora pilotních referenčních a informačních sítí.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty/grant na provozní náklady]

3.3.2.9   Zdravé životní prostředí (příloha – bod 2.2.3)

V souladu s evropským akčním plánem pro zdraví a životní prostředí (42):

| — | Stanovení množství emisí klíčových látek znečišťujících ovzduší v uzavřených prostorách ze spotřebních výrobků, například výrobků pro osobní péči a čisticích prostředků, a tabákového kouře v prostředí a informace o profilu používání těchto výrobků v členských státech EU.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Stanovení množství emisí klíčových látek znečišťujících ovzduší v uzavřených prostorách ze spotřebních výrobků, například výrobků pro osobní péči a čisticích prostředků, a tabákového kouře v prostředí a informace o profilu používání těchto výrobků v členských státech EU.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

| — | Studie o očekávaném dopadu akcí týkajících se kvality ovzduší v uzavřených prostorách, elektromagnetického pole a školení odborníků v oblasti životního prostředí a zdraví.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Studie o očekávaném dopadu akcí týkajících se kvality ovzduší v uzavřených prostorách, elektromagnetického pole a školení odborníků v oblasti životního prostředí a zdraví.

[Nabídkové řízení]

| — | Vytvoření evropských zdravotních pokynů pro větrání domů, kanceláří a veřejných míst, jako jsou školy a pečovatelské ústavy. Tyto pokyny by měly pomoci členským státům při revizi stávajících stavebních předpisů a postupů s ohledem na energetickou účinnost budov.
  [Výzva k předkládání návrhů na projekty] |
| --- | --- |

—

Vytvoření evropských zdravotních pokynů pro větrání domů, kanceláří a veřejných míst, jako jsou školy a pečovatelské ústavy. Tyto pokyny by měly pomoci členským státům při revizi stávajících stavebních předpisů a postupů s ohledem na energetickou účinnost budov.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.3.2.10.   Prevence zranění (43) (příloha – bod 2.2.4)

Posílení tvorby sítě osvědčených postupů v sedmi prioritních oblastech, které byly zdůrazněny v doporučení Rady ze dne 31. května 2007 o prevenci zranění a podpoře bezpečnosti (44), s ohledem na podporu cílených akcí ve všech členských státech.

[Výzva k předkládání návrhů na projekty]

3.4   Prioritní akce v třetí oblasti „Vytvářet a šířit informace a znalosti z oblasti zdraví“

3.4.1   Výměna znalostí a osvědčených postupů (příloha – bod 3.1.2)

| — | Usnadnit výměnu znalostí a osvědčených postupů a poskytování technické pomoci (tvorba partnerství, konzultace) mezi členskými státy a zeměmi účastnícími se programu.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Usnadnit výměnu znalostí a osvědčených postupů a poskytování technické pomoci (tvorba partnerství, konzultace) mezi členskými státy a zeměmi účastnícími se programu.

[Nabídkové řízení]

| — | Navázání na již získané poznatky v oblasti hodnocení zdravotnických technologií, zajištění pokračování a dalšího rozvoje hodnocení zdravotnických technologií v EU, včetně práce týkající se relativní účinnosti léků.
  [Společná akce] |
| --- | --- |

—

Navázání na již získané poznatky v oblasti hodnocení zdravotnických technologií, zajištění pokračování a dalšího rozvoje hodnocení zdravotnických technologií v EU, včetně práce týkající se relativní účinnosti léků.

[Společná akce]

3.4.2   Shromažďování, analýza a šíření informací z oblasti zdraví (příloha – bod 3.2.1)

| — | Shromažďovat údaje o vnímání zdraví a blahobytu v městském prostředí v 75 městech v EU, Chorvatsku a Turecku prostřednictvím průzkumu Vnímání kontroly měst.
  [Další pověření ve prospěch GŘ pro regionální politiku] |
| --- | --- |

—

Shromažďovat údaje o vnímání zdraví a blahobytu v městském prostředí v 75 městech v EU, Chorvatsku a Turecku prostřednictvím průzkumu Vnímání kontroly měst.

[Další pověření ve prospěch GŘ pro regionální politiku]

| — | Provádění modulů GŘ pro zdraví a spotřebitele (tabák, orgány, rezistence na antimikrobiální látky, očkování, očkování proti sezónní chřipce) v průzkumných nástrojích Komise (Eurobarometr).
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Provádění modulů GŘ pro zdraví a spotřebitele (tabák, orgány, rezistence na antimikrobiální látky, očkování, očkování proti sezónní chřipce) v průzkumných nástrojích Komise (Eurobarometr).

[Nabídkové řízení]

3.4.2.1   Evropský zdravotnický informační systém (příloha – bod 3.2.1)

| — | Společná akce pro provedení pilotního evropského průzkumu o stavu zdraví.
  [Společná akce] |
| --- | --- |

—

Společná akce pro provedení pilotního evropského průzkumu o stavu zdraví.

[Společná akce]

| — | Zlepšit nebo vytvořit udržitelné systémy informací o závažných a chronických onemocněních a stavech, například o kardiovaskulárních onemocněních, poruchách autistického spektra, neurodegenerativních stavech/stavech demence a o orálním zdraví. Rozvoj sítí dohledu, koordinace registrů a informací o propuštění z nemocnic a využití průzkumů v oblasti zdraví.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Zlepšit nebo vytvořit udržitelné systémy informací o závažných a chronických onemocněních a stavech, například o kardiovaskulárních onemocněních, poruchách autistického spektra, neurodegenerativních stavech/stavech demence a o orálním zdraví. Rozvoj sítí dohledu, koordinace registrů a informací o propuštění z nemocnic a využití průzkumů v oblasti zdraví.

[Nabídkové řízení]

| — | Revize mezinárodní klasifikace nemocí.
  [Přímá smlouva se Světovou zdravotnickou organizací / nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Revize mezinárodní klasifikace nemocí.

[Přímá smlouva se Světovou zdravotnickou organizací / nabídkové řízení]

| — | Shromažďování, analýza a hlášení o klinických údajích poskytujících informace o prevalenci a nemocnosti u kontaktní dermatitidy v Evropě.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Shromažďování, analýza a hlášení o klinických údajích poskytujících informace o prevalenci a nemocnosti u kontaktní dermatitidy v Evropě.

[Nabídkové řízení]

| — | Víceletý rámec pro další rozvoj a zdokonalení údajů, ukazatelů a analýz týkajících se zdraví a zvláště zdravotní péče ve spolupráci s OECD pro podporu práce zdravotního výboru OECD.
  [Smlouva o přímém grantu s Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj] |
| --- | --- |

—

Víceletý rámec pro další rozvoj a zdokonalení údajů, ukazatelů a analýz týkajících se zdraví a zvláště zdravotní péče ve spolupráci s OECD pro podporu práce zdravotního výboru OECD.

[Smlouva o přímém grantu s Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj]

| — | Víceletý rámec pro rozvoj a zdokonalení informací a analýz prostřednictvím Evropského střediska pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů.
  [Smlouva o přímém grantu s Evropským střediskem pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů] |
| --- | --- |

—

Víceletý rámec pro rozvoj a zdokonalení informací a analýz prostřednictvím Evropského střediska pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů.

[Smlouva o přímém grantu s Evropským střediskem pro sledování zdravotnických politik a zdravotnických systémů]

| — | Smlouva o přímém grantu se sítí zdravotní dokumentace Světové zdravotnické organizace pro podporu systému zdravotních informací a znalostí.
  [Smlouva o přímém grantu se Světovou zdravotnickou organizací] |
| --- | --- |

—

Smlouva o přímém grantu se sítí zdravotní dokumentace Světové zdravotnické organizace pro podporu systému zdravotních informací a znalostí.

[Smlouva o přímém grantu se Světovou zdravotnickou organizací]

| — | Zřízení mechanismů pro vytvoření nejmodernějších údajů, informací, dokumentace a technických pokynů o konkrétních zdravotních tématech.
  [Nabídkové řízení] |
| --- | --- |

—

Zřízení mechanismů pro vytvoření nejmodernějších údajů, informací, dokumentace a technických pokynů o konkrétních zdravotních tématech.

[Nabídkové řízení]

3.4.2.2   Šíření a aplikace informací z oblasti zdraví (příloha – bod 3.2.2)

| — | Akce týkající se šíření a využívání informací z oblasti zdraví:






  — | Analýza uživatelů informací EU z oblasti zdraví a jejich informačních potřeb. |
| --- | --- | --- |

—

Akce týkající se šíření a využívání informací z oblasti zdraví:

—

Analýza uživatelů informací EU z oblasti zdraví a jejich informačních potřeb.

| — | Pilotní mechanismy ke zlepšení a monitorování šíření a využívání informací z oblasti zdraví poskytovaných prostřednictvím Komise různými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

—

Pilotní mechanismy ke zlepšení a monitorování šíření a využívání informací z oblasti zdraví poskytovaných prostřednictvím Komise různými zúčastněnými stranami.

| — | Poskytování souhrnů informací týkajících se klíčových cílů a priorit strategie v oblasti zdraví, klíčových návrhů Komise a akcí v oblasti zdraví a celkové zdravotní situace v členských státech. |
| --- | --- |

—

Poskytování souhrnů informací týkajících se klíčových cílů a priorit strategie v oblasti zdraví, klíčových návrhů Komise a akcí v oblasti zdraví a celkové zdravotní situace v členských státech.

| — | Rozvoj a správa portálu EU o veřejném zdraví a jiných nástrojů informačních a komunikačních technologií pro sběr a šíření informací z oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

Rozvoj a správa portálu EU o veřejném zdraví a jiných nástrojů informačních a komunikačních technologií pro sběr a šíření informací z oblasti zdraví.

[Nabídkové řízení]

| — | Komunikační činnosti v oblasti zdraví, včetně:






  — | Programu v oblasti zdraví (2008–2013): podpora činností pro sdělování výsledků opatření financovaných prostřednictvím rozhodnutí o programu. |
| --- | --- | --- |

—

Komunikační činnosti v oblasti zdraví, včetně:

—

Programu v oblasti zdraví (2008–2013): podpora činností pro sdělování výsledků opatření financovaných prostřednictvím rozhodnutí o programu.

| — | Programu veřejného zdraví (2003–2008): závěrečná zpráva a propagace výsledků programu. |
| --- | --- |

—

Programu veřejného zdraví (2003–2008): závěrečná zpráva a propagace výsledků programu.

| — | Komunikačních činností o prioritách politik Komise pro provádění zdravotní strategie EU, včetně kampaně Evropa pro pacienty ve formě novinářské ceny EU v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

Komunikačních činností o prioritách politik Komise pro provádění zdravotní strategie EU, včetně kampaně Evropa pro pacienty ve formě novinářské ceny EU v oblasti zdraví.

[Nabídkové řízení]

3.4.3   Analýza a podávání zpráv (příloha – bod 3.2.3)

| — | Akce:






  — | Analýza významu zdraví pro jiné politiky a oblasti, jako je lisabonská agenda, sociální otázky, hospodářský růst a udržitelný rozvoj, spotřebitelé, regionální rozvoj a soudržnost, životní prostředí, doprava a vzdělání. |
| --- | --- | --- |

—

Akce:

—

Analýza významu zdraví pro jiné politiky a oblasti, jako je lisabonská agenda, sociální otázky, hospodářský růst a udržitelný rozvoj, spotřebitelé, regionální rozvoj a soudržnost, životní prostředí, doprava a vzdělání.

| — | Podávání zpráv o čtyřech klíčových zdravotnických tématech: zdraví mužů, onemocnění pohybové soustavy, kardiovaskulární onemocněních a zdraví dětí (1–12 let). |
| --- | --- |

—

Podávání zpráv o čtyřech klíčových zdravotnických tématech: zdraví mužů, onemocnění pohybové soustavy, kardiovaskulární onemocněních a zdraví dětí (1–12 let).

[Nabídkové řízení]

---

(1)  Orientační částka podléhající schválení rozpočtovým orgánem.

(2)  Orientační částka: tento údaj představuje nejvyšší možnou částku a závisí na skutečné výši příspěvku zaplaceného zeměmi EHP/ESVO a kandidátskými zeměmi.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

(5)  Rozhodnutí Komise 2008/721/ES (Úř. věst. L 241, 10.9.2008, s. 21).

(6)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. března 2005 o vnitřních předpisech pro provádění souhrnného rozpočtu Evropských společenství (oddíl Komise).

(7)  Viz http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Rozhodnutí Rady 2002/834/ES ze dne 30. září 2002, kterým se přijímá specifický program pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace: „Integrace a posílení Evropského výzkumného prostoru“ (2002–2006) (Úř. věst. L 294, 29.10.2002, s. 1). Projekty týkající se veřejného zdraví 6. rámcového programu v rámci vědecké podpory politik – internetové stránky Cordis: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Viz http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm KOM(2007) 630 v konečném znění ze dne 23. října 2007.

(10)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1).

(11)  Návrhy obdržené v rámci programu v oblasti zdraví by se neměly překrývat s návrhy patřícími do kompetence Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí. Strategický víceletý program Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí 2007–2013 lze nalézt na: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Priority Výboru pro ochranu zdraví na období 2008–2013 lze nalézt na: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Další informace lze nalézt na: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Viz plány Světové zdravotnické organizace pro vymýcení spalniček a zarděnek: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Viz rozhodnutí Světové zdravotnické organizace o očkování proti sezónní chřipce: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Viz vědecké stanovisko Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí o očkování dětí proti sezónní chřipce: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Vědecké stanovisko o lidském papillomaviru (HPV): http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Vědecké stanovisko o rizikových skupinách pro sezónní chřipku: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Viz „setkání o strategii očkování“ níže.

(18)  Viz internetové stránky Europa: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Společné výzkumné středisko je výzkumná organizace pro podporu politik a je nedílnou součástí Evropské komise. Společné výzkumné středisko poskytuje vědecká stanoviska a technické know-how pro podporu řady politik EU, včetně zdravotních hrozeb. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  Síť komunikátorů EU pracuje pod zastřešením Výboru pro ochranu zdraví. Její pověření se soustřeďuje na krizovou komunikaci, včetně aspektů komunikační připravenosti, v oblasti zdravotních hrozeb. Síť také zajišťuje komunikaci o krizovém řízení, která zahrnuje reaktivní komunikaci v krizi, např. přípravu příspěvků ke zveřejnění na internetu v průběhu události nebo harmonizaci zpráv, které mohou být při události použity.

(22)  V listopadu 2001 se konalo první setkání ministrů iniciativy pro celosvětovou zdravotní bezpečnost (GHSI) v Ottawě pro projednání celosvětové zdravotní bezpečnosti. Světová zdravotnická organizace je technický poradce GHSI a Evropská komise je jejím členem. Akční skupina odborníků pro celosvětovou zdravotní bezpečnost (GHSAG) dostala za úkol vytvořit návrhy a konkrétní akce ke zlepšení celosvětové zdravotní bezpečnosti. GHSAG slouží také jako síť rychlé komunikace/reakce v případě krize. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Zelená kniha o „přizpůsobení se změně klimatu v Evropě – možnosti pro postup EU“ ze dne 29. června 2007 (viz s. 16 o zdravotních ohledech): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24)  Informace o bílé knize o přizpůsobení se změně klimatu lze nalézt na následujících odkazech: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Dokument, na který se odkazuje, je akční plán pro tuberkulózu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Viz také Berlínská deklarace o tuberkulóze: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Plán zastavit tuberkulózu v 18 prioritních zemích evropského regionu Světové zdravotnické organizace. http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Viz s. 107–115 ve zprávě Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí o stavu přenosných nemocí v EU a v zemích EHP/ESVO: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Mezinárodní zdravotní řád 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 32.

(30)  Úř. věst. L 117, 1.5.2008, s. 40.

(31)  Doporučení Rady 2002/77/ES ze dne 15. listopadu 2001 týkající se obezřetného používání antimikrobiálních látek v humánní medicíně (Úř. věst. L 34, 5.2.2002, s. 13).

Zpráva Komise Radě na základě zpráv členských států o provádění doporučení Rady 2002/77/ES týkajícího se obezřetného používání antimikrobiálních látek v humánní medicíně (22. prosince 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Viz http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_cs.pdf

(35)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu (KOM(2005) 654 v konečném znění ze dne 15. prosince 2005).

(36)  Zelená kniha „Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva – Na cestě ke strategii duševního zdraví pro Evropskou unii“ (KOM(2005) 484 v konečném znění ze dne 14. října 2005).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  KOM(2006) 625 ze dne 24. října 2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/04/st15/st15074.cs04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 31.

(42)  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Evropský akční plán pro zdraví a životní prostředí pro období 2004–2010 (KOM(2004) 416 v konečném znění ze dne 9. června 2004).

(43)  Činnosti prováděné za účelem snížení škod souvisejících s alkoholem (viz výše) a zejména činnosti, jejichž cílem je zabránit řízení pro vlivem alkoholu, také přispějí k prevenci zranění.

(44)  Úř. věst. C 164, 18.7.2007, s. 1.

---

PŘÍLOHA II

Obecné zásady a kritéria pro výběr a přidělení a další kritéria týkající se finančních příspěvků na akce v rámci druhého programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ NA PROJEKTY

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, čl. 4 odst. 1 písm. a)

Tento dokument se vztahuje pouze na spolufinancování jednotlivých akcí v rámci druhého programu v oblasti zdraví prostřednictvím grantů v návaznosti na výzvy k předkládání návrhů na projekty.

1.   OBECNÉ ZÁSADY

1.   Referenčními dokumenty pro provádění druhého programu v oblasti zdraví jsou finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla.

2.   Granty musí vyhovovat těmto zásadám:

| — | pravidlo spolufinancování: vyžaduje se vnější spolufinancování z jiného zdroje než z finančních prostředků Společenství, buď prostřednictvím vlastních zdrojů příjemce, nebo finančních zdrojů třetích osob. Věcné plnění od třetích osob může být považováno za spolufinancování, pokud se to považuje za nezbytné nebo vhodné (článek 113 finančního nařízení a článek 172 prováděcích pravidel), |
| --- | --- |

—

pravidlo spolufinancování: vyžaduje se vnější spolufinancování z jiného zdroje než z finančních prostředků Společenství, buď prostřednictvím vlastních zdrojů příjemce, nebo finančních zdrojů třetích osob. Věcné plnění od třetích osob může být považováno za spolufinancování, pokud se to považuje za nezbytné nebo vhodné (článek 113 finančního nařízení a článek 172 prováděcích pravidel),

| — | pravidlo neziskovosti: účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce (čl. 109 odst. 2 finančního nařízení a článek 165 prováděcích pravidel), |
| --- | --- |

—

pravidlo neziskovosti: účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce (čl. 109 odst. 2 finančního nařízení a článek 165 prováděcích pravidel),

| — | pravidlo vyloučení zpětného účinku: výdaje, které lze financovat, musí být vynaloženy až po podpisu dohody. Ve výjimečných případech může být přijatelné zvážit výdaje, které byly vynaloženy ode dne podání žádosti o grant, avšak nikoliv dříve (článek 112 finančního nařízení), |
| --- | --- |

—

pravidlo vyloučení zpětného účinku: výdaje, které lze financovat, musí být vynaloženy až po podpisu dohody. Ve výjimečných případech může být přijatelné zvážit výdaje, které byly vynaloženy ode dne podání žádosti o grant, avšak nikoliv dříve (článek 112 finančního nařízení),

| — | pravidlo nekumulace: na určitou akci může být určitému příjemci poskytnut pouze jeden grant za jeden rozpočtový rok (článek 111 finančního nařízení) (1). |
| --- | --- |

—

pravidlo nekumulace: na určitou akci může být určitému příjemci poskytnut pouze jeden grant za jeden rozpočtový rok (článek 111 finančního nařízení) (1).

3.   Návrhy akcí (projektů) budou vyhodnoceny na základě tří kategorií kritérií:

| — | kritéria pro vyloučení a kritéria způsobilosti k posouzení způsobilosti žadatele – článek 114 finančního nařízení, |
| --- | --- |

—

kritéria pro vyloučení a kritéria způsobilosti k posouzení způsobilosti žadatele – článek 114 finančního nařízení,

| — | kritéria pro výběr k posouzení finanční a provozní způsobilosti žadatele dokončit navrhovanou akci – článek 115 finančního nařízení, |
| --- | --- |

—

kritéria pro výběr k posouzení finanční a provozní způsobilosti žadatele dokončit navrhovanou akci – článek 115 finančního nařízení,

| — | kritéria pro přidělení k posouzení kvality návrhu s přihlédnutím k nákladům. |
| --- | --- |

—

kritéria pro přidělení k posouzení kvality návrhu s přihlédnutím k nákladům.

Tyto tři kategorie kritérií budou během procesu hodnocení zváženy postupně. Projekt, který nesplní požadavky jedné kategorie, již nebude v další fázi hodnocení zvažován a bude zamítnut.

4.   S ohledem na druhý program v oblasti zdraví bude dána priorita projektům, které:

| — | mají inovační charakter v souvislosti se stávající situací a nejsou opakující se povahy, |
| --- | --- |

—

mají inovační charakter v souvislosti se stávající situací a nejsou opakující se povahy,

| — | přinášejí v oblasti veřejného zdraví na evropské úrovni přidanou hodnotu: cílem je, aby projekty přinesly příslušné úspory z rozsahu, aby se do nich zapojil ve vztahu k jejich působnosti vhodný počet způsobilých zemí a aby je bylo možné použít i jinde, |
| --- | --- |

—

přinášejí v oblasti veřejného zdraví na evropské úrovni přidanou hodnotu: cílem je, aby projekty přinesly příslušné úspory z rozsahu, aby se do nich zapojil ve vztahu k jejich působnosti vhodný počet způsobilých zemí a aby je bylo možné použít i jinde,

| — | přispívají k rozvoji politik Společenství v oblasti veřejného zdraví a tento rozvoj podporují, |
| --- | --- |

—

přispívají k rozvoji politik Společenství v oblasti veřejného zdraví a tento rozvoj podporují,

| — | věnují náležitou pozornost účinné struktuře řízení, jasnému procesu hodnocení a přesnému popisu očekávaných výsledků, |
| --- | --- |

—

věnují náležitou pozornost účinné struktuře řízení, jasnému procesu hodnocení a přesnému popisu očekávaných výsledků,

| — | obsahují plán pro využití a šíření výsledků na evropské úrovni pro příslušné cílové skupiny. |
| --- | --- |

—

obsahují plán pro využití a šíření výsledků na evropské úrovni pro příslušné cílové skupiny.

2.   KRITÉRIA PRO VYLOUČENÍ A KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI

1.   Žadatelé budou z účasti na řízení o poskytnutí grantu v rámci druhého programu v oblasti zdraví vyloučeni, pokud:

| a) | byl na ně prohlášen konkurz nebo jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, zastavili podnikatelskou činnost, je vůči nim vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v podobné situaci; |
| --- | --- |

a)

byl na ně prohlášen konkurz nebo jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, zastavili podnikatelskou činnost, je vůči nim vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v podobné situaci;

| b) | byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním; |
| --- | --- |

b)

byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;

| c) | se dopustili vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno; |
| --- | --- |

c)

se dopustili vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno;

| d) | nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu schvalující osoby nebo státu, ve kterém se má uskutečnit zakázka; |
| --- | --- |

d)

nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu schvalující osoby nebo státu, ve kterém se má uskutečnit zakázka;

| e) | byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství; |
| --- | --- |

e)

byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství;

| f) | jim je v současné době uložena správní sankce podle čl. 96 odst. 1 finančního nařízení; |
| --- | --- |

f)

jim je v současné době uložena správní sankce podle čl. 96 odst. 1 finančního nařízení;

| g) | obdrželi protiprávní podporu, s ohledem na niž Komise přijala zamítavé rozhodnutí s příkazem navrátit podporu, a tato podpora nebyla navrácena v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2). |
| --- | --- |

g)

obdrželi protiprávní podporu, s ohledem na niž Komise přijala zamítavé rozhodnutí s příkazem navrátit podporu, a tato podpora nebyla navrácena v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2).

Důkaz: Zájemci musí předložit čestné prohlášení, řádně podepsané a datované, v němž uvedou, že se nenacházejí v žádné z výše uvedených situací.

2.   Z účasti v druhém programu v oblasti zdraví budou vyloučeny všechny návrhy došlé po uplynutí lhůty pro přijetí, neúplné návrhy nebo návrhy nesplňující formální požadavky stanovené ve výzvě k předkládání návrhů, s výjimkou zjevných písařských chyb ve smyslu čl. 178 odst. 2 prováděcích pravidel.

Každá žádost musí být úplná a musí obsahovat alespoň tyto dokumenty:

| — | administrativní údaje o hlavním partnerovi a přidružených partnerech, |
| --- | --- |

—

administrativní údaje o hlavním partnerovi a přidružených partnerech,

| — | technický popis projektu, |
| --- | --- |

—

technický popis projektu,

| — | souhrnný rozpočet projektu a požadovanou úroveň spolufinancování ze strany Společenství. |
| --- | --- |

—

souhrnný rozpočet projektu a požadovanou úroveň spolufinancování ze strany Společenství.

Důkaz: obsah žádosti.

3.   Akce, které byly k datu registrace žádosti o grant již zahájeny, budou z účasti na programu v oblasti veřejného zdraví vyloučeny.

Důkaz: V žádosti o grant musí být uvedeno plánované datum zahájení a doba trvání akce.

3.   KRITÉRIA PRO VÝBĚR

K vyhodnocení budou způsobilé pouze návrhy, které splnily požadavky kritérií pro vyloučení. Splněna musí být všechna následující kritéria pro výběr.

1.   Finanční způsobilost

Žadatelé musí mít stabilní a dostatečné zdroje financování pro udržení své činnosti během období provádění akce a pro účast na jejím spolufinancování.

Důkaz: Žadatelé musí předložit výkaz zisků a ztrát a rozvahy za poslední dva uzavřené rozpočtové roky.

Ověření finanční způsobilosti se nebude vztahovat na veřejné subjekty nebo na organizace mezinárodního veřejného práva vytvořené mezivládními dohodami a specializované agentury zřízené těmito organizacemi.

2.   Provozní způsobilost

Žadatel musí mít odborné zdroje, znalosti a kvalifikace požadované pro provedení navrhované akce.

Důkaz: Žadatelé musí předložit poslední výroční zprávu o činnosti organizace včetně provozních, finančních a technických údajů a životopisy všech příslušných odborných pracovníků ve všech organizacích zapojených do projektu.

3.   Další dokumenty, které je třeba na žádost Komise předložit:

Žadatelé musí na vyžádání předložit zprávu externího auditu vypracovanou schváleným auditorem, která osvědčí účty za poslední dostupný rozpočtový rok a zhodnotí finanční životaschopnost žadatele.

4.   KRITÉRIA PRO PŘIDĚLENÍ

Pro další vyhodnocení na základě následujících kritérií pro přidělení budou způsobilé pouze projekty, které splnily požadavky kritérií pro vyloučení a kritérií pro výběr.

1.   Strategická a souvislostní relevance projektu (40 bodů, práh: 20 bodů):

| a) | Přínos projektu k druhému programu Společenství v oblasti zdraví a k jeho ročnímu pracovnímu plánu, pokud jde o splnění cílů a priorit (8 bodů). |
| --- | --- |

a)

Přínos projektu k druhému programu Společenství v oblasti zdraví a k jeho ročnímu pracovnímu plánu, pokud jde o splnění cílů a priorit (8 bodů).

| b) | Strategická relevance, pokud jde o relevanci pro strategii EU v oblasti zdraví (3) a pokud jde o očekávané přínosy ke stávajícím znalostem a vliv na zdraví (8 bodů). |
| --- | --- |

b)

Strategická relevance, pokud jde o relevanci pro strategii EU v oblasti zdraví (3) a pokud jde o očekávané přínosy ke stávajícím znalostem a vliv na zdraví (8 bodů).

| c) | Přidaná hodnota na evropské úrovni v oblasti veřejného zdraví (8 bodů):






  — | dopad na cílové skupiny, dlouhodobý účinek a potenciální multiplikační účinky jako například replikovatelné, přenosné a udržitelné činnosti, |
| --- | --- | --- |

c)

Přidaná hodnota na evropské úrovni v oblasti veřejného zdraví (8 bodů):

—

dopad na cílové skupiny, dlouhodobý účinek a potenciální multiplikační účinky jako například replikovatelné, přenosné a udržitelné činnosti,

| — | přínos k příslušným politikám a jiným programům EU, komplementarita, součinnost a slučitelnost s nimi. |
| --- | --- |

—

přínos k příslušným politikám a jiným programům EU, komplementarita, součinnost a slučitelnost s nimi.

| d) | Význam zeměpisné působnosti (8 bodů):
  Žadatelé musí zajistit náležitou zeměpisnou působnost projektu s ohledem na jeho cíle; musí vysvětlit úlohu způsobilých zemí jako partnerů a relevanci projektových zdrojů nebo cílových populací, které zastupují.
  Návrhy na národní nebo na podnárodní úrovni (tj. návrhy, které zahrnují pouze jednu způsobilou zemi nebo oblast země) budou zamítnuty. |
| --- | --- |

d)

Význam zeměpisné působnosti (8 bodů):

Žadatelé musí zajistit náležitou zeměpisnou působnost projektu s ohledem na jeho cíle; musí vysvětlit úlohu způsobilých zemí jako partnerů a relevanci projektových zdrojů nebo cílových populací, které zastupují.

Návrhy na národní nebo na podnárodní úrovni (tj. návrhy, které zahrnují pouze jednu způsobilou zemi nebo oblast země) budou zamítnuty.

| e) | Adekvátnost projektu v sociálním, kulturním a politickém kontextu (8 bodů):
  Žadatelé musí projekt vztáhnout k situaci zapojených zemí nebo specifických oblastí, aby byla zajištěna slučitelnost plánovaných akcí s kulturou a názory cílových skupin. |
| --- | --- |

e)

Adekvátnost projektu v sociálním, kulturním a politickém kontextu (8 bodů):

Žadatelé musí projekt vztáhnout k situaci zapojených zemí nebo specifických oblastí, aby byla zajištěna slučitelnost plánovaných akcí s kulturou a názory cílových skupin.

2.   Technická kvalita projektu (30 bodů, práh: 15 bodů):

| a) | Důkazy (6 bodů):
  Žadatelé musí zahrnout analýzu problému a jasně popsat faktory, dopad, účinnost a použitelnost navržených opatření. |
| --- | --- |

a)

Důkazy (6 bodů):

Žadatelé musí zahrnout analýzu problému a jasně popsat faktory, dopad, účinnost a použitelnost navržených opatření.

| b) | Specifikace obsahu (6 bodů):
  Žadatelé musí jasně popsat záměry a cíle, cílové skupiny, včetně relevantních zeměpisných faktorů, metod, předpokládaných účinků a výsledků. |
| --- | --- |

b)

Specifikace obsahu (6 bodů):

Žadatelé musí jasně popsat záměry a cíle, cílové skupiny, včetně relevantních zeměpisných faktorů, metod, předpokládaných účinků a výsledků.

| c) | Inovační povaha, technická komplementarita a zamezení duplikace s jinými stávajícími akcemi na úrovni EU (6 bodů):
  Žadatelé musí jasně identifikovat pokrok, který chtějí projektem v dané oblasti dosáhnout ve srovnání se stávajícím stavem, a zajistit, že nedojde k nenáležité duplikaci nebo k překrývání, ať už částečnému nebo celkovému, mezi projekty a činnostmi již prováděnými na evropské a mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

c)

Inovační povaha, technická komplementarita a zamezení duplikace s jinými stávajícími akcemi na úrovni EU (6 bodů):

Žadatelé musí jasně identifikovat pokrok, který chtějí projektem v dané oblasti dosáhnout ve srovnání se stávajícím stavem, a zajistit, že nedojde k nenáležité duplikaci nebo k překrývání, ať už částečnému nebo celkovému, mezi projekty a činnostmi již prováděnými na evropské a mezinárodní úrovni.

| d) | Strategie hodnocení (6 bodů):
  Žadatelé musí jasně vysvětlit druh a vhodnost navržených metod a vybraných ukazatelů. |
| --- | --- |

d)

Strategie hodnocení (6 bodů):

Žadatelé musí jasně vysvětlit druh a vhodnost navržených metod a vybraných ukazatelů.

| e) | Strategie šíření (6 bodů):
  Žadatelé musí jasně doložit vhodnost předpokládané strategie a navržené metodiky, aby byl zajištěn přenos výsledků a udržitelnost šíření. |
| --- | --- |

e)

Strategie šíření (6 bodů):

Žadatelé musí jasně doložit vhodnost předpokládané strategie a navržené metodiky, aby byl zajištěn přenos výsledků a udržitelnost šíření.

3.   Řízení kvality projektu a rozpočtu (30 bodů, práh: 15 bodů):

| a) | Plánování a organizace projektu (5 bodů):
  Žadatelé musí popsat činnosti, které budou realizovány, harmonogram a milníky, výstupy, povahu a rozdělení úkolů, analýzu rizik. |
| --- | --- |

a)

Plánování a organizace projektu (5 bodů):

Žadatelé musí popsat činnosti, které budou realizovány, harmonogram a milníky, výstupy, povahu a rozdělení úkolů, analýzu rizik.

| b) | Organizační schopnost (5 bodů):
  Žadatelé musí popsat strukturu řízení, odbornou způsobilost zaměstnanců, oblasti odpovědnosti, vnitřní komunikaci, postup rozhodování, monitorování a dohled. |
| --- | --- |

b)

Organizační schopnost (5 bodů):

Žadatelé musí popsat strukturu řízení, odbornou způsobilost zaměstnanců, oblasti odpovědnosti, vnitřní komunikaci, postup rozhodování, monitorování a dohled.

| c) | Kvalita partnerství (5 bodů):
  Žadatelé musí popsat zamýšlená partnerství, co se týče rozsahu, úloh a oblastí odpovědnosti, vztahů mezi různými partnery, součinnosti a komplementarity různých partnerů projektu a struktury sítě. |
| --- | --- |

c)

Kvalita partnerství (5 bodů):

Žadatelé musí popsat zamýšlená partnerství, co se týče rozsahu, úloh a oblastí odpovědnosti, vztahů mezi různými partnery, součinnosti a komplementarity různých partnerů projektu a struktury sítě.

| d) | Komunikační strategie (5 bodů):
  Žadatelé musí popsat komunikační strategii, co se týče plánování, cílových skupin, přiměřenosti použitých kanálů, viditelnosti spolufinancování ze strany EU. |
| --- | --- |

d)

Komunikační strategie (5 bodů):

Žadatelé musí popsat komunikační strategii, co se týče plánování, cílových skupin, přiměřenosti použitých kanálů, viditelnosti spolufinancování ze strany EU.

| e) | Souhrnný a podrobný rozpočet, včetně finančního řízení (10 bodů, práh: 5 bodů):
  Žadatelé musí zajistit, aby byl rozpočet relevantní, přiměřený, vyrovnaný a konzistentní, a to sám o sobě, mezi partnery a s konkrétními cíli projektu. Rozpočet by měl být rozdělen mezi partnery na minimální přiměřené úrovni, aby nedošlo k nadměrné fragmentaci.
  Žadatelé musí popsat finanční toky, oblasti odpovědnosti, postupy podávání zpráv a kontroly. |
| --- | --- |

e)

Souhrnný a podrobný rozpočet, včetně finančního řízení (10 bodů, práh: 5 bodů):

Žadatelé musí zajistit, aby byl rozpočet relevantní, přiměřený, vyrovnaný a konzistentní, a to sám o sobě, mezi partnery a s konkrétními cíli projektu. Rozpočet by měl být rozdělen mezi partnery na minimální přiměřené úrovni, aby nedošlo k nadměrné fragmentaci.

Žadatelé musí popsat finanční toky, oblasti odpovědnosti, postupy podávání zpráv a kontroly.

Každý projekt, který nedosáhne prahové hodnoty, bude zamítnut.

Po vyhodnocení se návrhy doporučené k financování zanesou do seznamu a seřadí se podle celkového počtu udělených bodů. V závislosti na dostupnosti rozpočtových prostředků bude na nejvýše umístěné návrhy poskytnuto spolufinancování. Zbývající návrhy, které byly doporučeny ke spolufinancování, budou zařazeny na rezervní seznam.

---

(1)  To znamená, že Komise může spolufinancování určité akce, kterou předložil jeden žadatel o grant, schválit pouze jednou ročně bez ohledu na dobu trvání této akce.

(2)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

(3)  KOM(2007) 630 v konečném znění; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

PŘÍLOHA III

Způsobilost cestovních výdajů a výdajů na pobyt

Tyto obecné zásady se vztahují na proplácení cestovních výdajů a výdajů na pobyt:

| — | pracovníkům zaměstnaným příjemcem (hlavními a partnerskými příjemci) grantů a odborníkům vyzvaným příjemcem k účasti v pracovních skupinách, |
| --- | --- |

—

pracovníkům zaměstnaným příjemcem (hlavními a partnerskými příjemci) grantů a odborníkům vyzvaným příjemcem k účasti v pracovních skupinách,

| — | jsou-li tyto náklady výslovně uvedeny v zakázce na poskytování služeb. |
| --- | --- |

—

jsou-li tyto náklady výslovně uvedeny v zakázce na poskytování služeb.

1.   Paušální příspěvky na pobyt zahrnují veškeré výdaje na pobyt během pracovní cesty, včetně hotelů, restaurací a místní dopravy (taxi a/nebo veřejné dopravy). Použijí se na každý den pracovní cesty při minimální vzdálenosti 100 km od obvyklého pracoviště. Příspěvek na pobyt se liší v závislosti na zemi, kde se pracovní cesta uskutečňuje. Denní sazby odpovídají součtu příspěvku na den a maximální hotelové ceny stanovené v rozhodnutí Komise K(2004) 1313 (1) ve znění pozdějších předpisů.

2.   Pracovní cesty do jiných zemí než do zemí EU-27, do přistupujících zemí, kandidátských zemí a zemí ESVO-EHP musí být předem předloženy ke schválení Komisi. Toto schválení se bude týkat cílů pracovní cesty, souvisejících nákladů a odůvodnění.

3.   Cestovní výdaje jsou způsobilé za těchto podmínek:

| — | cesta po nejpřímější a nejhospodárnější trase, |
| --- | --- |

—

cesta po nejpřímější a nejhospodárnější trase,

| — | vzdálenost nejméně 100 km mezi místem jednání a obvyklým pracovištěm, |
| --- | --- |

—

vzdálenost nejméně 100 km mezi místem jednání a obvyklým pracovištěm,

| — | cesta vlakem: první třída, |
| --- | --- |

—

cesta vlakem: první třída,

| — | cesta letadlem: ekonomická třída, pokud nelze použít levnější tarifní cenu letenky (např. letecký tarif APEX); cesta letadlem je povolena jen pro cestu tam a zpět delší než 800 km, |
| --- | --- |

—

cesta letadlem: ekonomická třída, pokud nelze použít levnější tarifní cenu letenky (např. letecký tarif APEX); cesta letadlem je povolena jen pro cestu tam a zpět delší než 800 km,

| — | cesta autem: proplácí se na základě ekvivalentního železničního jízdného první třídou. |
| --- | --- |

—

cesta autem: proplácí se na základě ekvivalentního železničního jízdného první třídou.

---

(1)  Rozhodnutí Komise ze dne 7. dubna 2004 týkající se obecných prováděcích ustanovení, kterými se přijímá příručka k cestám úředníků a jiných zaměstnanců Evropské komise.

---

PŘÍLOHA IV

Kritéria týkající se finančních příspěvků na společné akce v rámci druhého programu Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, čl. 4 odst. 3

1.   KRITÉRIA PRO VYLOUČENÍ A KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI

Společné akce je možno provádět s veřejnými subjekty nebo nevládními subjekty, které:

| — | jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných protichůdných zájmech, |
| --- | --- |

—

jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných protichůdných zájmech,

| — | jako prvořadý úkol si kladou jeden nebo více cílů tohoto programu, |
| --- | --- |

—

jako prvořadý úkol si kladou jeden nebo více cílů tohoto programu,

| — | byly jmenovány průhlednými postupy zemí, jež se účastní druhého programu Společenství v oblasti zdraví, |
| --- | --- |

—

byly jmenovány průhlednými postupy zemí, jež se účastní druhého programu Společenství v oblasti zdraví,

| — | nesledují obecné cíle, jež by byly přímo nebo nepřímo v rozporu s politikami Evropské unie nebo které by byly vnímány jako nepřiměřené, |
| --- | --- |

—

nesledují obecné cíle, jež by byly přímo nebo nepřímo v rozporu s politikami Evropské unie nebo které by byly vnímány jako nepřiměřené,

| — | předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a finanční zdroje, |
| --- | --- |

—

předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a finanční zdroje,

| — | se nenacházejí v žádné ze situací pro vyloučení uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení. |
| --- | --- |

—

se nenacházejí v žádné ze situací pro vyloučení uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení.

2.   KRITÉRIA PRO VÝBĚR

Kritéria pro výběr umožňují posoudit finanční situaci žadatele a jeho provozní schopnost provést navrhovaný pracovní program.

Žadatel musí mít odborné zdroje, znalosti a kvalifikace požadované pro provedení navrhované akce.

Žadatelé musí mít přiměřené finanční prostředky pro pokračování ve své činnosti po celou dobu jejího provádění a pro účast na spolufinancování.

Každý žadatel musí předložit:

| — | Jasný, úplný a dostatečně podrobný odhadovaný rozpočet výdajů ve vztahu k odpovídajícím činnostem prováděným jednotlivými subjekty, které se podílejí na společném projektu. |
| --- | --- |

—

Jasný, úplný a dostatečně podrobný odhadovaný rozpočet výdajů ve vztahu k odpovídajícím činnostem prováděným jednotlivými subjekty, které se podílejí na společném projektu.

| — | Prohlášení o dostupnosti dostatečných vlastních finančních prostředků na uhrazení výdajů, na něž nebude poskytnut příspěvek Společenství, a rozhodnutí o poskytnutí vlastních zdrojů v případě nedostatečné finanční podpory ze strany Společenství. |
| --- | --- |

—

Prohlášení o dostupnosti dostatečných vlastních finančních prostředků na uhrazení výdajů, na něž nebude poskytnut příspěvek Společenství, a rozhodnutí o poskytnutí vlastních zdrojů v případě nedostatečné finanční podpory ze strany Společenství.

| — | Kopii roční účetní závěrky za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti (pro neziskové subjekty jiné než veřejné subjekty). |
| --- | --- |

—

Kopii roční účetní závěrky za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti (pro neziskové subjekty jiné než veřejné subjekty).

Účastníky společných akcí musí být subjekty, které členské státy pověřily plněním úkolů týkajících se činností v oblasti veřejného zdraví, jež odpovídají oblasti, na niž se vztahuje výzva k předkládání návrhů.

3.   KRITÉRIA PRO PŘIDĚLENÍ

| — | Přínos akce k druhému programu Společenství v oblasti zdraví a k jeho ročnímu pracovnímu plánu, pokud jde o splnění cílů a priorit. |
| --- | --- |

—

Přínos akce k druhému programu Společenství v oblasti zdraví a k jeho ročnímu pracovnímu plánu, pokud jde o splnění cílů a priorit.

| — | Možné přínosy činností prováděných ve spolupráci, pokud jde o očekávané přínosy ke stávajícím znalostem nebo vyšší účinnost v dotčené oblasti. |
| --- | --- |

—

Možné přínosy činností prováděných ve spolupráci, pokud jde o očekávané přínosy ke stávajícím znalostem nebo vyšší účinnost v dotčené oblasti.

| — | Přiměřený počet zúčastněných členských států, který zajišťuje náležitou zeměpisnou působnost akce s ohledem na její cíle s vysvětlením úlohy způsobilých zemí jako partnerů a relevance projektových zdrojů nebo cílových populací, které zastupují. |
| --- | --- |

—

Přiměřený počet zúčastněných členských států, který zajišťuje náležitou zeměpisnou působnost akce s ohledem na její cíle s vysvětlením úlohy způsobilých zemí jako partnerů a relevance projektových zdrojů nebo cílových populací, které zastupují.

| — | Jasnost a kvalita cílů, pracovního plánu, organizace a popisu očekávaných výsledků a přínosů a komunikační strategie a strategie šíření. |
| --- | --- |

—

Jasnost a kvalita cílů, pracovního plánu, organizace a popisu očekávaných výsledků a přínosů a komunikační strategie a strategie šíření.

| — | Vyvážená účast navrhovatelů na plánovaných činnostech. |
| --- | --- |

—

Vyvážená účast navrhovatelů na plánovaných činnostech.

---

PŘÍLOHA V

Kritéria týkající se finančních příspěvků na fungování nevládního subjektu nebo specializované sítě

(Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, čl. 4 odst. 1 písm. b))

1.   KRITÉRIA PRO VYLOUČENÍ A KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI

Společenství může poskytnout finanční příspěvky na fungování nevládního subjektu nebo specializované sítě (dále jen „organizace“), které

| — | jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných protichůdných zájmech, |
| --- | --- |

—

jsou neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných protichůdných zájmech,

| — | mají členskou základnu alespoň v polovině členských států, |
| --- | --- |

—

mají členskou základnu alespoň v polovině členských států,

| — | mají vyvážené zeměpisné zastoupení, |
| --- | --- |

—

mají vyvážené zeměpisné zastoupení,

| — | jako prvořadý úkol si kladou jeden nebo více cílů tohoto programu, |
| --- | --- |

—

jako prvořadý úkol si kladou jeden nebo více cílů tohoto programu,

| — | nesledují obecné cíle, jež by byly přímo nebo nepřímo v rozporu s politikami Evropské unie nebo které by byly spojeny s nepřiměřeným vnímáním, |
| --- | --- |

—

nesledují obecné cíle, jež by byly přímo nebo nepřímo v rozporu s politikami Evropské unie nebo které by byly spojeny s nepřiměřeným vnímáním,

| — | předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a finanční zdroje, |
| --- | --- |

—

předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a finanční zdroje,

| — | poskytly Komisi svůj roční pracovní plán na rozpočtový rok a poslední výroční zprávu o činnosti a poslední hodnotící zprávu, pokud je dostupná, |
| --- | --- |

—

poskytly Komisi svůj roční pracovní plán na rozpočtový rok a poslední výroční zprávu o činnosti a poslední hodnotící zprávu, pokud je dostupná,

| — | se nenacházejí v žádné ze situací pro vyloučení uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení. |
| --- | --- |

—

se nenacházejí v žádné ze situací pro vyloučení uvedených v článcích 93 a 94 finančního nařízení.

Kritérium „nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných protichůdných zájmech“ odkazuje na tři ohledy, které musí žádající organizace všechny splnit:

| | Právní nezávislost

  Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou třetího subjektu jako druhý.
  Kontrola může mít zejména jednu z těchto forem:






  a) | přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu; |
| --- | --- | --- |

Právní nezávislost

Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou třetího subjektu jako druhý.

Kontrola může mít zejména jednu z těchto forem:

a)

přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;

| b) | přímé nebo nepřímé skutečné či právně zakotvené rozhodovací pravomoci v daném právním subjektu. |
| --- | --- |

b)

přímé nebo nepřímé skutečné či právně zakotvené rozhodovací pravomoci v daném právním subjektu.

Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:

| a) | přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu žádající organizace nebo pokud tentýž veřejný subjekt drží většinové hlasovací právo akcionářů či společníků právních subjektů; |
| --- | --- |

a)

přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu žádající organizace nebo pokud tentýž veřejný subjekt drží většinové hlasovací právo akcionářů či společníků právních subjektů;

| b) | dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán. |
| --- | --- |

b)

dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.

| | Finanční nezávislost

  Obecně platí, že žádající organizace, která obdrží více než 20 % finančních prostředků na své fungování (základní finanční prostředky) ze soukromého sektoru (1) se považuje za finančně závislou. |
| --- | --- |

Finanční nezávislost

Obecně platí, že žádající organizace, která obdrží více než 20 % finančních prostředků na své fungování (základní finanční prostředky) ze soukromého sektoru (1) se považuje za finančně závislou.

| | Průhlednost činností a finančních prostředků žadatele







  a) | Všechny činnosti by měly být zveřejněny ve výroční zprávě žadatele (2). Žadatelé, kteří pracují s účastníky soukromého sektoru považovanými za nezpůsobilé, například s ohledem na povahu jejich činnosti, která je neslučitelná se zásadami Evropské unie, jak jsou uvedeny v článcích 2 a 3 Smlouvy o založení Evropského společenství, mohou být považováni za nepřijatelné. |
| --- | --- | --- |

Průhlednost činností a finančních prostředků žadatele

a)

Všechny činnosti by měly být zveřejněny ve výroční zprávě žadatele (2). Žadatelé, kteří pracují s účastníky soukromého sektoru považovanými za nezpůsobilé, například s ohledem na povahu jejich činnosti, která je neslučitelná se zásadami Evropské unie, jak jsou uvedeny v článcích 2 a 3 Smlouvy o založení Evropského společenství, mohou být považováni za nepřijatelné.

| b) | Veškeré informace o finančních prostředcích budou zpřístupněny veřejnosti prostřednictvím internetových stránek žadatele a budou rozděleny podle typu (základní finanční prostředky a prostředky na projekt, věcné plnění) a podle financujícího subjektu. |
| --- | --- |

b)

Veškeré informace o finančních prostředcích budou zpřístupněny veřejnosti prostřednictvím internetových stránek žadatele a budou rozděleny podle typu (základní finanční prostředky a prostředky na projekt, věcné plnění) a podle financujícího subjektu.

| c) | Stávající prohlášení o situaci žadatelů s ohledem na jejich požadavek průhlednosti budou veřejně přístupná. |
| --- | --- |

c)

Stávající prohlášení o situaci žadatelů s ohledem na jejich požadavek průhlednosti budou veřejně přístupná.

2.   KRITÉRIA PRO VÝBĚR

Kritéria pro výběr umožňují posoudit finanční situaci žadatele a jeho provozní způsobilost k provedení navrhovaného pracovního programu.

Grant je možno udělit pouze organizacím s finančními prostředky nezbytnými k zajištění jejich fungování. Jako důkaz musí tyto organizace:

| — | přiložit kopii roční účetní závěrky organizace za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti. Podává-li žádost o grant nová evropská organizace, žadatel musí předložit roční účetní závěrky (včetně rozvahy a výkazu zisků a ztrát) členských organizací nového subjektu za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti, |
| --- | --- |

—

přiložit kopii roční účetní závěrky organizace za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti. Podává-li žádost o grant nová evropská organizace, žadatel musí předložit roční účetní závěrky (včetně rozvahy a výkazu zisků a ztrát) členských organizací nového subjektu za poslední rozpočtový rok, pro nějž byla roční účetní závěrka uzavřena a který předchází podání žádosti,

| — | předložit podrobný předběžný rozpočet organizace, který je vyrovnaný z hlediska příjmů a výdajů, |
| --- | --- |

—

předložit podrobný předběžný rozpočet organizace, který je vyrovnaný z hlediska příjmů a výdajů,

| — | v případě žádostí o grant na provozní náklady, který převyšuje částku 100 000 EUR, připojit zprávu externího auditu vypracovanou schváleným auditorem, která osvědčí účty za poslední dostupný rozpočtový rok a zhodnotí finanční životaschopnost žádající organizace. |
| --- | --- |

—

v případě žádostí o grant na provozní náklady, který převyšuje částku 100 000 EUR, připojit zprávu externího auditu vypracovanou schváleným auditorem, která osvědčí účty za poslední dostupný rozpočtový rok a zhodnotí finanční životaschopnost žádající organizace.

Grant lze poskytnout pouze organizacím s potřebnými provozními zdroji, dovednostmi a odbornými zkušenostmi. Za tímto účelem je nutno k žádosti připojit tyto informace:

| — | poslední výroční zprávu o činnosti organizace nebo v případě nově zřízené organizace životopisy všech členů správní rady a ostatních zaměstnanců a výroční zprávy o činnosti členských organizací nového subjektu, |
| --- | --- |

—

poslední výroční zprávu o činnosti organizace nebo v případě nově zřízené organizace životopisy všech členů správní rady a ostatních zaměstnanců a výroční zprávy o činnosti členských organizací nového subjektu,

| — | všechny odkazy související s účastí na akcích financovaných Evropskou komisí nebo s žádostmi o ně, uzavřením dohod o grantech a uzavřením smluv z rozpočtu Společenství. |
| --- | --- |

—

všechny odkazy související s účastí na akcích financovaných Evropskou komisí nebo s žádostmi o ně, uzavřením dohod o grantech a uzavřením smluv z rozpočtu Společenství.

3.   KRITÉRIA PRO PŘIDĚLENÍ

Kritéria pro přidělení umožňují vybrat pracovní programy, které mohou zaručit soulad s cíli a prioritami Komise a řádné šíření a komunikaci, včetně zviditelnění financování Společenství.

Za tímto účelem musí roční pracovní program předložený k získání finančních prostředků Společenství splnit tato kritéria:

| a) | Strategická a souvislostní relevance:
  Roční pracovní program musí být v souladu s cíli druhého programu Společenství v oblasti zdraví, co se týká ročního pracovního plánu na rok 2009. |
| --- | --- |

a)

Strategická a souvislostní relevance:

Roční pracovní program musí být v souladu s cíli druhého programu Společenství v oblasti zdraví, co se týká ročního pracovního plánu na rok 2009.

| b) | Technická kvalita navrhovaného pracovního programu:
  Pracovní program musí být jasný, reálný a dostatečně podrobný, zejména s ohledem na tyto aspekty:






  — | jasnost cílů a jejich vhodnost pro dosažení očekávaných výsledků, |
| --- | --- | --- |

b)

Technická kvalita navrhovaného pracovního programu:

Pracovní program musí být jasný, reálný a dostatečně podrobný, zejména s ohledem na tyto aspekty:

—

jasnost cílů a jejich vhodnost pro dosažení očekávaných výsledků,

| — | popis plánovaných činností, úkolů a oblastí odpovědnosti a časových rozvrhů, včetně akcí v oblasti komunikace a šíření, |
| --- | --- |

—

popis plánovaných činností, úkolů a oblastí odpovědnosti a časových rozvrhů, včetně akcí v oblasti komunikace a šíření,

| — | popis interního a externího vyhodnocení akcí a ukazatelů, které mají být použity k ověření, zda bylo dosaženo cílů pracovního programu. |
| --- | --- |

—

popis interního a externího vyhodnocení akcí a ukazatelů, které mají být použity k ověření, zda bylo dosaženo cílů pracovního programu.

Pracovní program musí být efektivní z hlediska nákladů, a tudíž prokazovat, že rozpočet odpovídá finančním prostředkům, jež mají být použity.

| c) | Kvalita řízení:
  Organizace žádající o financování:






  — | musí zaručit vhodnou strukturu řízení, řídicí procesy, lidské a finanční zdroje a správu a dobrý pracovní vztah s relevantními partnery a zúčastněnými partnery, |
| --- | --- | --- |

c)

Kvalita řízení:

Organizace žádající o financování:

—

musí zaručit vhodnou strukturu řízení, řídicí procesy, lidské a finanční zdroje a správu a dobrý pracovní vztah s relevantními partnery a zúčastněnými partnery,

| — | musí být schopna prokázat úroveň dosažení svých organizačních cílů a svoji schopnost dosahovat výsledků. |
| --- | --- |

—

musí být schopna prokázat úroveň dosažení svých organizačních cílů a svoji schopnost dosahovat výsledků.

---

(1)  Pojem „soukromý sektor“ zahrnuje „ziskové“ společnosti/podniky/korporace, podnikatelské organizace nebo jiné subjekty bez ohledu na jejich právní povahu (zapsané/nezapsané do obchodního rejstříku), vlastnictví (zcela nebo částečně v soukromém vlastnictví/ve vlastnictví státu) nebo velikost (velké/malé), pokud nejsou kontrolovány veřejností.

(2)  Na seznamu budou uvedeni spolupracovníci v postavení, které by mohlo vést ke střetu zájmů (článek 52 finančního nařízení a článek 34 prováděcích pravidel).

---

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/74

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. února 2009,

kterou se Rakousku uděluje výjimka podle rozhodnutí 2008/671/ES o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 875–5 905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností

(oznámeno pod číslem K(2009) 1136)

(Pouze německé znění je závazné)

(2009/159/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 5 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Komise 2008/671/ES ze dne 5. srpna 2008 o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 875–5 905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na žádost Rakouska ze dne 25. listopadu 2008,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle rozhodnutí 2008/671/ES vymezí a zpřístupní členské státy v souladu se stanovenými parametry kmitočtové pásmo 5 875–5 905 MHz pro inteligentní dopravní systémy (ITS) pro nevýhradní využívání, a to nejpozději do 6. února 2009. |
| --- | --- |

(1)

Podle rozhodnutí 2008/671/ES vymezí a zpřístupní členské státy v souladu se stanovenými parametry kmitočtové pásmo 5 875–5 905 MHz pro inteligentní dopravní systémy (ITS) pro nevýhradní využívání, a to nejpozději do 6. února 2009.

| (2) | Ustanovení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2008/671/ES stanoví, že odchylně od ustanovení mohou členské státy podle čl. 4 odst. 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES požádat o přechodná období a/nebo dohody o sdílení rádiového spektra. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2008/671/ES stanoví, že odchylně od ustanovení mohou členské státy podle čl. 4 odst. 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES požádat o přechodná období a/nebo dohody o sdílení rádiového spektra.

| (3) | Rakousko informovalo Komisi, že vzhledem k tomu, že toto pásmo je v současné době vymezeno pro výhradní používání pro dvoubodové rádiové systémy elektronického zpravodajství (Electronic News Gathering, ENG), není schopno provést požadavky stanovené rozhodnutím 2008/671/ES včas. |
| --- | --- |

(3)

Rakousko informovalo Komisi, že vzhledem k tomu, že toto pásmo je v současné době vymezeno pro výhradní používání pro dvoubodové rádiové systémy elektronického zpravodajství (Electronic News Gathering, ENG), není schopno provést požadavky stanovené rozhodnutím 2008/671/ES včas.

| (4) | Povolení instalovat a provozovat dvoubodové rádiové systémy ENG udělily rakouské orgány rakouské společnosti pro rozhlasové a televizní vysílání „Österreichischer Rundfunk“ v roce 1989 a je platné bez zeměpisného či časového omezení pro celé Rakousko. Rakousko uvedlo, že rakouská společnost pro rozhlasové a televizní vysílání zavede nové vybavení ENG pro dvoubodový přenos pro provoz v jiném pásmu a souhlasí, že se do dne 31. prosince 2011 vzdá povolení týkajícího se využívání kmitočtového pásma 5 875–5 905 MHz. Ode dne 1. ledna 2012 bude kmitočtové pásmo 5 875–5 905 MHz plně k dispozici pro aplikace ITS související s bezpečností podle rozhodnutí 2008/671/ES. |
| --- | --- |

(4)

Povolení instalovat a provozovat dvoubodové rádiové systémy ENG udělily rakouské orgány rakouské společnosti pro rozhlasové a televizní vysílání „Österreichischer Rundfunk“ v roce 1989 a je platné bez zeměpisného či časového omezení pro celé Rakousko. Rakousko uvedlo, že rakouská společnost pro rozhlasové a televizní vysílání zavede nové vybavení ENG pro dvoubodový přenos pro provoz v jiném pásmu a souhlasí, že se do dne 31. prosince 2011 vzdá povolení týkajícího se využívání kmitočtového pásma 5 875–5 905 MHz. Ode dne 1. ledna 2012 bude kmitočtové pásmo 5 875–5 905 MHz plně k dispozici pro aplikace ITS související s bezpečností podle rozhodnutí 2008/671/ES.

| (5) | Dopisem ze dne 25. listopadu Rakousko formálně požádalo Komisi o přechodné období, během něhož bude možné používat ITS v Rakousku společně s dvoubodovými systémy ENG, které provozuje rakouská společnost pro rozhlasové a televizní vysílání, pouze po dobu a v oblastech, které budou stanoveny v koordinaci s orgány odpovědnými v Rakousku za správu spektra. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 25. listopadu Rakousko formálně požádalo Komisi o přechodné období, během něhož bude možné používat ITS v Rakousku společně s dvoubodovými systémy ENG, které provozuje rakouská společnost pro rozhlasové a televizní vysílání, pouze po dobu a v oblastech, které budou stanoveny v koordinaci s orgány odpovědnými v Rakousku za správu spektra.

| (6) | Rakousko poskytlo na podporu své žádosti dostatek informací a technické zdůvodnění založené zejména na závěrech CEPT, že nejsou-li na vnitrostátní úrovni přijata opatření k zajištění koexistence těchto systémů, může mezi dvoubodovými systémy a systémy ITS souvisejícími s bezpečností docházet ke škodlivému rušení. Takové škodlivé rušení by mohlo případně způsobit velké dopravní nehody. |
| --- | --- |

(6)

Rakousko poskytlo na podporu své žádosti dostatek informací a technické zdůvodnění založené zejména na závěrech CEPT, že nejsou-li na vnitrostátní úrovni přijata opatření k zajištění koexistence těchto systémů, může mezi dvoubodovými systémy a systémy ITS souvisejícími s bezpečností docházet ke škodlivému rušení. Takové škodlivé rušení by mohlo případně způsobit velké dopravní nehody.

| (7) | Úplný zákaz využívání pásma 5 875–5 905 MHz pro systémy ITS by byl omezen na malé oblasti Rakouska a krátká období. Využívání tohoto pásma pro systémy ITS by bylo ve zbývající části Rakouska povoleno a podléhalo by koordinaci orgánů odpovědných v Rakousku za správu spektra. Výjimka by proto neměla na zavádění technologie ITS v Rakousku velký dopad, zejména protože se očekává, že komerční dostupnost takových systémů bude do roku 2011 poměrně omezená. |
| --- | --- |

(7)

Úplný zákaz využívání pásma 5 875–5 905 MHz pro systémy ITS by byl omezen na malé oblasti Rakouska a krátká období. Využívání tohoto pásma pro systémy ITS by bylo ve zbývající části Rakouska povoleno a podléhalo by koordinaci orgánů odpovědných v Rakousku za správu spektra. Výjimka by proto neměla na zavádění technologie ITS v Rakousku velký dopad, zejména protože se očekává, že komerční dostupnost takových systémů bude do roku 2011 poměrně omezená.

| (8) | Vzhledem k mimořádné povaze výjimky by pro plynulý průběh přechodného období byla přínosem zpráva o vývoji situace v oblasti systémů ITS a ENG v Rakousku. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k mimořádné povaze výjimky by pro plynulý průběh přechodného období byla přínosem zpráva o vývoji situace v oblasti systémů ITS a ENG v Rakousku.

| (9) | Členové Výboru pro rádiové spektrum na svém setkání dne 17. prosince 2008 uvedli, že nemají žádné námitky proti povolení této přechodné výjimky. |
| --- | --- |

(9)

Členové Výboru pro rádiové spektrum na svém setkání dne 17. prosince 2008 uvedli, že nemají žádné námitky proti povolení této přechodné výjimky.

| (10) | Požadovaná výjimka nezpůsobí nežádoucí odklad provádění rozhodnutí 2008/671/ES ani nevytváří nepřiměřené rozdíly mezi členskými státy v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo právní úpravou. Z hlediska zvláštní situace v Rakousku je tedy pro udělení výjimky dostatek důvodů a plné provádění rozhodnutí 2008/671/ES v Rakousku je třeba usnadnit, |
| --- | --- |

(10)

Požadovaná výjimka nezpůsobí nežádoucí odklad provádění rozhodnutí 2008/671/ES ani nevytváří nepřiměřené rozdíly mezi členskými státy v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo právní úpravou. Z hlediska zvláštní situace v Rakousku je tedy pro udělení výjimky dostatek důvodů a plné provádění rozhodnutí 2008/671/ES v Rakousku je třeba usnadnit,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rakousku se uděluje výjimka zprošťující je povinností podle rozhodnutí 2008/671/ES o harmonizovaném využívání rádiového spektra v kmitočtovém pásmu 5 875–5 905 MHz pro aplikace inteligentních dopravních systémů (ITS) související s bezpečností, a to za podmínek stanovených tímto rozhodnutím.

Článek 2

Do dne 31. prosince 2011 smí Rakousko ukládat časová a geografická omezení na využívání kmitočtového pásma 5 875–5 905 MHz pro aplikace ITS související s bezpečností, aby zajistilo koordinaci s dvoubodovými systémy, které v tomto pásmu provozuje rakouská společnost pro rozhlasové a televizní vysílání.

Článek 3

Do dne 30. června 2011 předloží Rakousko Komisi zprávu o provádění tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.

V Bruselu dne 25. února 2009.

Za Komisi

Viviane REDING

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 220, 15.8.2008, s. 24.

2

---

OBECNÉ ZÁSADY

Evropská centrální banka

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/76

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 19. prosince 2008,

kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění)

(ECB/2008/31)

(2009/160/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 5.1, 12.1 a 14.3 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (2),

s ohledem na směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (3),

s ohledem na obecné zásady ECB/2006/16 ze dne 10. listopadu 2006 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (4),

s ohledem na přílohu A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (5),

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (6),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (dále jen „účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) stanoví, že za určitých podmínek lze účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zcela či zčásti zprostit zpravodajské povinnosti uvedené v nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a že národní centrální banky mohou namísto toho odvodit požadované údaje z jiných statistických, veřejných nebo dohledových zdrojů údajů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (dále jen „účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) stanoví, že za určitých podmínek lze účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zcela či zčásti zprostit zpravodajské povinnosti uvedené v nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a že národní centrální banky mohou namísto toho odvodit požadované údaje z jiných statistických, veřejných nebo dohledových zdrojů údajů.

| (2) | Údaje o cenných papírech vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo o cenných papírech v jejich držení lze odvodit z centralizované databáze cenných papírů; fungující centralizovaná databáze cenných papírů se proto považuje za zásadní předpoklad pro to, aby údaje o cenných papírech vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo o cenných papírech v jejich držení bylo možné odvodit, |
| --- | --- |

(2)

Údaje o cenných papírech vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo o cenných papírech v jejich držení lze odvodit z centralizované databáze cenných papírů; fungující centralizovaná databáze cenných papírů se proto považuje za zásadní předpoklad pro to, aby údaje o cenných papírech vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo o cenných papírech v jejich držení bylo možné odvodit,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Obecné zásady ECB/2007/9 (7) se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 18a, který zní:
  „Článek 18a
  Statistika aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci
  Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci podle části 15 přílohy III těchto obecných zásad. Údaje se poskytují za následující tři dílčí kategorie: i) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do tradiční sekuritizace, ii) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do syntetické sekuritizace a iii) jiné účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.
  Pro účely statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci se tradiční sekuritizací rozumí sekuritizace, při níž k přenesení rizika dochází ekonomickým převodem aktiv, která jsou předmětem sekuritizace, na účelovou finanční společnost pro sekuritizaci. K tomu dochází převodem vlastnictví sekuritizovaných aktiv od původce nebo přistoupením k pohledávce.
  Syntetickou sekuritizací se rozumí sekuritizace, při níž k přenesení rizika dochází použitím úvěrových derivátů, záruk nebo podobného mechanismu.
  Tyto požadavky zahrnují údaje o zůstatcích ke konci čtvrtletí, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty, které se poskytují čtvrtletně.
  Požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty mohou národní centrální banky poskytnout ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.
  Národní centrální banky vykazují ECB údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty účelových finančních společností pro sekuritizaci čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.
  Pro revize čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:






  a) | během řádných období zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního čtvrtletí do dne předcházejícího dni, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí; |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 18a, který zní:

„Článek 18a

Statistika aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci

Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci podle části 15 přílohy III těchto obecných zásad. Údaje se poskytují za následující tři dílčí kategorie: i) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do tradiční sekuritizace, ii) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do syntetické sekuritizace a iii) jiné účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Pro účely statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci se tradiční sekuritizací rozumí sekuritizace, při níž k přenesení rizika dochází ekonomickým převodem aktiv, která jsou předmětem sekuritizace, na účelovou finanční společnost pro sekuritizaci. K tomu dochází převodem vlastnictví sekuritizovaných aktiv od původce nebo přistoupením k pohledávce.

Syntetickou sekuritizací se rozumí sekuritizace, při níž k přenesení rizika dochází použitím úvěrových derivátů, záruk nebo podobného mechanismu.

Tyto požadavky zahrnují údaje o zůstatcích ke konci čtvrtletí, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty, které se poskytují čtvrtletně.

Požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty mohou národní centrální banky poskytnout ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.

Národní centrální banky vykazují ECB údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty účelových finančních společností pro sekuritizaci čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Pro revize čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:

a)

během řádných období zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního čtvrtletí do dne předcházejícího dni, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí;

| b) | mimo řádná období zpracování statistiky mohou národní centrální banky též revidovat údaje, které se týkají referenčních období předcházejících předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, překlasifikací nebo zlepšení zpravodajských postupů; |
| --- | --- |

b)

mimo řádná období zpracování statistiky mohou národní centrální banky též revidovat údaje, které se týkají referenčních období předcházejících předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, překlasifikací nebo zlepšení zpravodajských postupů;

| c) | revize údajů vykázaných podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) ohledně úvěrů, které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, se zahrnují do statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci podle odstavců a) a b), je-li to relevantní. |
| --- | --- |

c)

revize údajů vykázaných podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) ohledně úvěrů, které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, se zahrnují do statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci podle odstavců a) a b), je-li to relevantní.

S cílem splnit statistickou zpravodajskou povinnost, od níž jsou účelové finanční společnosti pro sekuritizaci osvobozeny v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) (9), rozhodnou národní centrální banky po konzultaci s ECB o nejvhodnější metodě sestavování údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, a to podle organizace relevantních trhů a dostupnosti jiných relevantních statistických, veřejných či dohledových informací v daném členském státě.

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o cenných papírech vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo o cenných papírech v jejich držení z centralizované databáze cenných papírů či jiné databáze cenných papírů, nebo odvozují-li údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických zdrojů údajů, veřejných zdrojů jako předprodejní zprávy či zprávy pro investory, nebo z dohledových zdrojů údajů, uplatňují se níže uvedené standardy kvality údajů:

Jak je uvedeno v části 15 přílohy III těchto obecných zásad, rozlišuje se mezi ‚referenčními řadami‘, pro které platí standardy vysoké kvality srovnatelné se standardy platnými v případě údajů vykazovaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci přímo podle přílohy III nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a které jsou následně ověřitelné ve smyslu odstavce 9, a ‚nereferenčními řadami‘, které mohou být odhadnuty podle méně přísných standardů kvality. (10)

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z dohledových zdrojů údajů, jsou povinny zajistit, aby tyto zdroje byly v dostatečném souladu se statistickými koncepty a definicemi zpravodajských požadavků pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. Totéž platí v případě údajů, které se odvozují z jiných statistických zdrojů údajů.

Nejsou-li údaje vykazovány přímo účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci podle čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), sledují národní centrální banky kvalitu údajů na základě informací dostupných z roční účetní závěrky, jak je uvedeno v odstavci 9. Pokud vzájemné porovnání údajů, které se odvozují čtvrtletně, s roční účetní závěrkou ukazuje, že nejsou splněny standardy vysoké kvality, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření k tomu, aby tyto údaje splňovaly požadované standardy kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).

Pokud jsou údaje o zůstatcích a nových emisích dluhových cenných papírů účelových finančních společností pro sekuritizaci nebo o zůstatcích a nových emisích cenných papírů v jejich držení sestavovány z centralizované databáze cenných papírů či jiné databáze cenných papírů, národní centrální banky zajistí široké pokrytí dluhových cenných papírů vydaných účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo cenných papírů v jejich držení a pravidelně tyto údaje sledují, jak je uvedeno v odstavci 10. Pokud ukazatele pokrytí a kvality příslušného souboru cenných papírů v centralizované databázi cenných papírů či jiné databázi cenných papírů ukazují, že standardy vysoké kvality nejsou splněny, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření ke splnění požadovaných standardů kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) shromažďují národní centrální banky údaje o úvěrech, které nakoupily účelové finanční společnosti pro sekuritizaci a které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, a to v členění podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníka, jak je uvedeno v části 15 přílohy III těchto obecných zásad.

Pokud jsou původci sekuritizovaných úvěrů měnové finanční instituce, které jsou rezidenty ve stejné zemi jako účelová finanční společnost pro sekuritizaci, a tyto tuzemské měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizovaná aktiva, může národní centrální banka sestavovat tuto část údajů o úvěrovém portfoliu účelových finančních společností pro sekuritizaci, pokud jde o zůstatky a finanční transakce, z údajů shromážděných od tuzemských měnových finančních institucí, jak je stanoveno v článku 5 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), namísto přímého shromažďování těchto údajů od účelových finančních společností pro sekuritizaci.

Pokud jsou původci sekuritizovaných úvěrů měnové finanční instituce, které jsou rezidenty v jiném členském státě eurozóny, a tyto měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizovaná aktiva, národní centrální banky si vymění informace, které byly od těchto měnových finančních institucí shromážděny v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Každá národní centrální banka shromažďuje informace podle článku 5 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) o úvěrech, které jako původci poskytly a které spravují tuzemské měnové finanční instituce a které byly sekuritizovány účelovou finanční společností pro sekuritizaci, jež je rezidentem v jiném členském státě eurozóny.

Pro účely přeshraniční výměny informací každá národní centrální banka v souladu s částí 15 přílohy III těchto obecných zásad předává ECB informace o úvěrech, které jako původci poskytly a které spravují tuzemské měnové finanční instituce, podle článku 5 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

Národní centrální banky vykazují tyto údaje ECB do 23. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

V souladu s platnými právními předpisy na ochranu důvěrných údajů poskytuje ECB technické prostředky pro tuto přeshraniční výměnu informací. ECB přerozděluje údaje dotčeným národním centrálním bankám 24. pracovní den následující po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

Národní centrální banky, které jsou zapojeny do výměny údajů o stávajících sekuritizacích, si mezi sebou vyjasní jakékoli případné dotazy a koordinační záležitosti a v případě potřeby si vymění příslušné informace. V případě nových sekuritizací mohou dotyčné národní centrální banky požádat ECB, aby jednala jako koordinátor.

Pokud národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci přímo od těchto společností, popřípadě na základě údajů vykazovaných měnovými finančními institucemi podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), a pokud udělí účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci výjimky podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), národní centrální banky navýší při sestavování čtvrtletních údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, jež vykazují ECB, pokud jde o zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro všechny účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Jestliže národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických, veřejných nebo dohledových zdrojů, mohou vycházet ze vzorku účelových finančních společností pro sekuritizaci, pokud tyto účelové finanční společnosti pro sekuritizaci představují alespoň 95 % celkové zůstatkové hodnoty aktiv referenčního souboru zpravodajských jednotek účelových finančních společností pro sekuritizaci v příslušném členském státě, tak jak je uveden v seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci. Národní centrální banky navýší při sestavování čtvrtletních údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, které vykazují ECB, pokud jde zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 %.

Národní centrální banky předkládají ECB vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí, jakož i revizí provedených podle čl. 18a odst. 3 písm. b) těchto obecných zásad.

Národní centrální banky kontrolují kvalitu čtvrtletních údajů, které nejsou přímo vykazovány účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci nebo měnovými finančními institucemi podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), na základě informací dostupných z ročních účetních závěrek.

Výsledek kontrol kvality se předává ECB do konce září každého roku nebo co nejdříve poté v souladu s vnitrostátní právní praxí platnou v členském státě, v němž je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem.

Pokud je jako zdroj údajů pro účely statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci využívána centralizovaná databáze cenných papírů nebo jiná databáze cenných papírů podle odstavce 5, poskytují národní centrální banky ECB každoročně ukazatele týkající se pokrytí a kvality příslušného souboru cenných papírů v centralizované databázi cenných papírů nebo jiné databázi cenných papírů podle metodiky, která se národním centrálním bankám oznamuje zvlášť.

Výše uvedené informace se ECB předávají do konce února každého roku, přičemž referenčními údaji jsou údaje ke konci prosince předchozího roku.

| 2) | Vkládá se nový článek 20a, který zní:
  „Článek 20a
  Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely
  Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely ve smyslu článku 3 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), jsou stanoveny v příloze VIII těchto obecných zásad.
  Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VIII těchto obecných zásad, dojde-li ke změnám v sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci (tj. instituce vstoupí do sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci nebo účelová finanční společnost pro sekuritizaci z tohoto sektoru vystoupí) nebo ke změnám v atributech některé účelové finanční společností pro sekuritizaci.
  Národní centrální banky odvozují aktualizace tak, že porovnají příslušné vnitrostátní seznamy účelových finančních společností pro sekuritizaci na konci dvou po sobě jdoucích čtvrtletí, tj. nepřihlíží k pohybům v rámci čtvrtletí.
  Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné.
  Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód účelové finanční společnost pro sekuritizaci, tj. proměnnou ‚fvc_id‘.
  Kde je to možné, národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených účelových finančních společností pro sekuritizaci novým nebo změněným účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci.
  Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD národní centrální banky používají Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.
  Před přenosem aktualizací do ECB národní centrální banky provedou kontroly platnosti stanovené v části 2 přílohy VIII těchto obecných zásad.
  Národní centrální banky předávají ECB aktualizace proměnných, které jsou stanoveny v části 1 přílohy VIII těchto obecných zásad, nejméně se čtvrtletní periodicitou ve lhůtě 14 dnů po referenčním datu.
  Národní centrální banky předávají aktualizace ve formátu XML. ECB poté údaje zpracuje prostřednictvím Systému výměny dat RIAD. V případě selhání EXDI nebo Systému výměny dat RIAD se aktualizace zasílají ve formátu XML prostřednictvím účtu N13 Cebamail. V případě, že systém Cebamail není pro přenos souborů s aktualizacemi nebo opravami účelových finančních společností pro sekuritizaci použitelný, zašlou národní centrální banky tyto soubory elektronickou poštou ve formátu XML na tuto adresu: birs@ecb.europa.eu
  Používají-li postupy ručního vkládání dat, musí mít národní centrální banky k dispozici odpovídající soubor kontrol, aby minimalizovaly provozní chyby a aby zajistily přesnost a soulad aktualizací účelových finančních společností pro sekuritizaci, které jsou vykazovány prostřednictvím Systému výměny dat RIAD.
  Po obdržení aktualizací, tj. posledních dostupných informací, provede ECB ihned kontroly platnosti stanovené v části 2 přílohy VIII těchto obecných zásad.
  ECB zašle národním centrálním bankám bezodkladně: i) potvrzení o přijetí, které obsahuje souhrnné údaje o aktualizacích účelových finančních společností pro sekuritizaci, jež byly zpracovány a úspěšně provedeny v souboru údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci ECB, a/nebo ii) potvrzení chyby, které obsahuje podrobné údaje o aktualizacích účelových finančních společností pro sekuritizaci a kontrolách platnosti, jež byly neúspěšné. Neúplné, nesprávné nebo chybějící žádosti o aktualizace (proměnná ‚object_request‘) ECB v souladu s částí 1 přílohy VIII těchto obecných zásad v plném rozsahu nebo částečně zpracuje nebo tyto žádosti odmítne.
  Po obdržení potvrzení chyby učiní národní centrální banky okamžitá opatření k přenosu správných údajů. Není-li okamžité opatření možné, mají národní centrální banky maximálně dva pracovní dny, tj. do 17:59 hodin středoevropského času (SEČ) druhého pracovního dne, po lhůtě pro předání údajů stanovené v odstavci 2 na to, aby vykázaly správné údaje.
  ECB pořídí kopii souboru údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci, vyjma hodnot, které jsou označeny jako důvěrné, v 18:00 hodin SEČ druhého pracovního dne po lhůtě pro předání údajů uvedené v odstavci 2. Aktualizované údaje se zpřístupní následující den do 12:00 hodin SEČ.
  Hodnoty, které jsou označeny jako důvěrné, ECB nezveřejní.
  Současně s uveřejním seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci na svých internetových stránkách jej ECB zašle národním centrálním bankám prostřednictvím Systému výměny dat RIAD.“ |
| --- | --- |

2)

Vkládá se nový článek 20a, který zní:

„Článek 20a

Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely

Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely ve smyslu článku 3 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), jsou stanoveny v příloze VIII těchto obecných zásad.

Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VIII těchto obecných zásad, dojde-li ke změnám v sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci (tj. instituce vstoupí do sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci nebo účelová finanční společnost pro sekuritizaci z tohoto sektoru vystoupí) nebo ke změnám v atributech některé účelové finanční společností pro sekuritizaci.

Národní centrální banky odvozují aktualizace tak, že porovnají příslušné vnitrostátní seznamy účelových finančních společností pro sekuritizaci na konci dvou po sobě jdoucích čtvrtletí, tj. nepřihlíží k pohybům v rámci čtvrtletí.

Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné.

Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód účelové finanční společnost pro sekuritizaci, tj. proměnnou ‚fvc_id‘.

Kde je to možné, národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených účelových finančních společností pro sekuritizaci novým nebo změněným účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci.

Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD národní centrální banky používají Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.

Před přenosem aktualizací do ECB národní centrální banky provedou kontroly platnosti stanovené v části 2 přílohy VIII těchto obecných zásad.

Národní centrální banky předávají ECB aktualizace proměnných, které jsou stanoveny v části 1 přílohy VIII těchto obecných zásad, nejméně se čtvrtletní periodicitou ve lhůtě 14 dnů po referenčním datu.

Národní centrální banky předávají aktualizace ve formátu XML. ECB poté údaje zpracuje prostřednictvím Systému výměny dat RIAD. V případě selhání EXDI nebo Systému výměny dat RIAD se aktualizace zasílají ve formátu XML prostřednictvím účtu N13 Cebamail. V případě, že systém Cebamail není pro přenos souborů s aktualizacemi nebo opravami účelových finančních společností pro sekuritizaci použitelný, zašlou národní centrální banky tyto soubory elektronickou poštou ve formátu XML na tuto adresu: birs@ecb.europa.eu

Používají-li postupy ručního vkládání dat, musí mít národní centrální banky k dispozici odpovídající soubor kontrol, aby minimalizovaly provozní chyby a aby zajistily přesnost a soulad aktualizací účelových finančních společností pro sekuritizaci, které jsou vykazovány prostřednictvím Systému výměny dat RIAD.

Po obdržení aktualizací, tj. posledních dostupných informací, provede ECB ihned kontroly platnosti stanovené v části 2 přílohy VIII těchto obecných zásad.

ECB zašle národním centrálním bankám bezodkladně: i) potvrzení o přijetí, které obsahuje souhrnné údaje o aktualizacích účelových finančních společností pro sekuritizaci, jež byly zpracovány a úspěšně provedeny v souboru údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci ECB, a/nebo ii) potvrzení chyby, které obsahuje podrobné údaje o aktualizacích účelových finančních společností pro sekuritizaci a kontrolách platnosti, jež byly neúspěšné. Neúplné, nesprávné nebo chybějící žádosti o aktualizace (proměnná ‚object_request‘) ECB v souladu s částí 1 přílohy VIII těchto obecných zásad v plném rozsahu nebo částečně zpracuje nebo tyto žádosti odmítne.

Po obdržení potvrzení chyby učiní národní centrální banky okamžitá opatření k přenosu správných údajů. Není-li okamžité opatření možné, mají národní centrální banky maximálně dva pracovní dny, tj. do 17:59 hodin středoevropského času (SEČ) druhého pracovního dne, po lhůtě pro předání údajů stanovené v odstavci 2 na to, aby vykázaly správné údaje.

ECB pořídí kopii souboru údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci, vyjma hodnot, které jsou označeny jako důvěrné, v 18:00 hodin SEČ druhého pracovního dne po lhůtě pro předání údajů uvedené v odstavci 2. Aktualizované údaje se zpřístupní následující den do 12:00 hodin SEČ.

Hodnoty, které jsou označeny jako důvěrné, ECB nezveřejní.

Současně s uveřejním seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci na svých internetových stránkách jej ECB zašle národním centrálním bankám prostřednictvím Systému výměny dat RIAD.“

| 3) | Příloha III se mění a příloha VIII se doplňuje v souladu s přílohou těchto obecných zásad. |
| --- | --- |

3)

Příloha III se mění a příloha VIII se doplňuje v souladu s přílohou těchto obecných zásad.

| 4) | Ve slovníku pojmů se definice finančních společností zřízených pro držbu sekuritizovaných aktiv mění takto:
  „Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) jsou definovány v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).“ |
| --- | --- |

4)

Ve slovníku pojmů se definice finančních společností zřízených pro držbu sekuritizovaných aktiv mění takto:

„Účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) jsou definovány v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).“

Článek 2

Vstup v platnost

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. prosince 2008.

Za Radu guvernérů ECB

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 14.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 341, 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 14.

8

(9)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 1.

9

(10)  Například odhady, např. interpolace a extrapolace, mohou být nezbytné, pokud jsou údaje shromažďovány z veřejných nebo dohledových zdrojů s nižší než čtvrtletní periodicitou a se lhůtou delší než je 28. pracovní den po skončení referenčního období.“

10

---

PŘÍLOHA

| 1. | V příloze III se doplňuje část 15, která zní:
  „ČÁST 15
  Vykazovací tabulka FVC
  Tabulka 1
  Zůstatky a finanční transakce

  Údaje požadované čtvrtletně | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V příloze III se doplňuje část 15, která zní:

„ČÁST 15

Vykazovací tabulka FVC

Tabulka 1

Zůstatky a finanční transakce

Údaje požadované čtvrtletně

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – Celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI – Celkem

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

z toho FVC

z toho FVC

AKTIVA

| 1. | Pohledávky z vkladů a úvěrů |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a | MFI eurozóny jako původce (celková splatnost) |
| --- | --- |

2a

MFI eurozóny jako původce (celková splatnost)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

do 1 roku

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 1 rok a do 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | Vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2b

Vládní instituce eurozóny jako původce

ANC

| 2c | Ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce eurozóny jako původci |
| --- | --- |

2c

Ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce eurozóny jako původci

ANC

| 2d | Nefinanční podnik eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2d

Nefinanční podnik eurozóny jako původce

ANC

| 2e | Původce mimo euorozónu |
| --- | --- |

2e

Původce mimo euorozónu

ANC

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

ANC

do 1 roku

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 1 rok a do 2 let

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 2 roky

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Ostatní sekuritizovaná aktiva |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a | z toho vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4a

z toho vládní instituce eurozóny jako původce

ANC

| 4b | z toho nefinanční podnik eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4b

z toho nefinanční podnik eurozóny jako původce

ANC

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Zbývající aktiva |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

PASIVA

| 9. | Přijaté úvěry a vklady |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

do 1 roku

ANC

nad 1 rok a do 2 let

ANC

nad 2 roky

ANC

| 11. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Zbývající pasiva |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: referenční řady

NON-ANC: nereferenční řady

ANC/MFI: referenční řady, které jsou zčásti odvozeny z údajů shromažďovaných přímo od měnových finančních institucí podle nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) v případě, že jsou měnové finanční instituce eurozóny původci a správci úvěrů

Tabulka 2

Odpisy/snížení hodnoty

Údaje požadované čtvrtletně

| | D. | Celkem |
| --- | --- | --- |

D.

Celkem

AKTIVA

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

Tabulka 3

Zůstatky vyměňované mezi národními centrálními bankami

| Rozvahové položky | Celkem (1) | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- |

Rozvahové položky

Celkem (1)

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

Vládní instituce (S. 13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S. 13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Celkem

OFZ + PFI (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14 + S.15)

Celkem

Celkem

OFZ + PFI (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti (S.14 + S.15)

AKTIVA

Sekuritizované úvěry

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

do 1 roku

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

nad 1 rok a do 5 let

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

nad 5 let

FVC nacházející se v zemi eurozóny A

FVC nacházející se v zemi eurozóny B

FVC nacházející se v zemi eurozóny C

atd.

| 2. | Doplňuje se tato příloha VIII, která zní:

  „PŘÍLOHA VIII
  SEZNAM ÚČELOVÝCH FINANČNÍCH SPOLEČNOSTÍ PRO SEKURITIZACI PRO STATISTICKÉ ÚČELY
  ČÁST 1
  Proměnné pro vykazování seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci (FVC) pro statistické účely







  Název proměnné | Popis proměnné | Status |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace FVC a může nabývat jedné ze šesti předem definovaných hodnot | ‚fvc_req_new‘: žádost o doplnění nové FVC |

2.

Doplňuje se tato příloha VIII, která zní:

„PŘÍLOHA VIII

SEZNAM ÚČELOVÝCH FINANČNÍCH SPOLEČNOSTÍ PRO SEKURITIZACI PRO STATISTICKÉ ÚČELY

ČÁST 1

Proměnné pro vykazování seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci (FVC) pro statistické účely

Název proměnné

Popis proměnné

Status

object_request

Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace FVC a může nabývat jedné ze šesti předem definovaných hodnot

‚fvc_req_new‘: žádost o doplnění nové FVC

| | ‚fvc_req_mod‘: žádost o změny FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod‘: žádost o změny FVC

| | ‚fvc_req_del‘: žádost o zrušení FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_del‘: žádost o zrušení FVC

| | ‚fvc_req_realloc‘: žádost o přiřazení identifikačního kódu zrušené FVC nové FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_realloc‘: žádost o přiřazení identifikačního kódu zrušené FVC nové FVC

| | ‚fvc_req_mod_id_realloc‘: žádost o přiřazení identifikačního kódu zrušené FVC jiné FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id_realloc‘: žádost o přiřazení identifikačního kódu zrušené FVC jiné FVC

| | ‚fvc_req_mod_id‘: žádost o změnu identifikační kódu (‚fvc_id‘) FVC na jiný identifikační kód |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id‘: žádost o změnu identifikační kódu (‚fvc_id‘) FVC na jiný identifikační kód

Povinná

fvc_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti celého záznamu. Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby Evropského systému centrálních bank (ESCB); nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Vyžaduje-li se částečná důvěrnost kterékoli konkrétní proměnné, použije se hodnota ‚F‘

Povinná

fvc_id

Primárním klíčem pro soubor údajů o FVC je jedinečný identifikační kód každé FVC

Skládá se ze dvou částí: ‚host‘ a ‚id‘

Hodnoty obou částí spolu zajišťují jedinečnost proměnné ‚fvc_id‘ pro danou FVC

Povinná

host

Dvoumístný ISO kód země, ve které je FVC registrována, jedna ze dvou částí proměnné ‚fvc_id‘ (viz nahoře)

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

id

Identifikační kód FVC, jedna ze dvou částí proměnné ‚fvc_id‘ (viz nahoře)

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

name

Úplný název FVC, pod kterým je registrována, včetně označení právní formy společnosti, tj. Plc, Ltd, SpA atd.

Povinná

address

Údaje o tom, kde se FVC nebo případně její správcovská společnost nachází; tato proměnná se skládá ze čtyř částí: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘, ‚postal_code‘ a ‚city‘

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_address

Název ulice a číslo budovy

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_box

Číslo poštovní přihrádky podle národních zvyklostí pro poštovní přihrádky

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_code

Poštovní směrovací číslo podle zvyklostí národních poštovních systémů

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

city

Město, ve kterém se FVC nachází

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

management company name

Úplný registrovaný název správcovské společnosti FVC

Pokud tato informace chybí, musí se vykázat hodnota ‚not available‘ (není k dispozici) (pokud FVC správcovskou společnost má) nebo ‚not applicable‘ (neuplatňuje se) (pokud FVC správcovskou společnost nemá)

Povinná

management company name_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o názvu správcovské společnosti

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

nature of securitisation

Tato proměnná upřesňuje druh sekuritizace, kterou FVC provedla

Je třeba vybrat jednu ze čtyř předem definovaných hodnot: ‚traditional‘ (tradiční), ‚synthetic‘ (syntetická), ‚other‘ (ostatní) nebo ‚not available‘ (není k dispozici)

Povinná

nature of securitisation_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o povaze sekuritizace

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

ISIN codes

Tato proměnná specifikuje kódy ISIN (2) pro každou třídu cenných papírů vydaných FVC v rámci jednotlivé sekuritizace

Tato proměnná se skládá z několika částí včetně odkazu na: ‚ISIN_1‘, ‚ISIN_2‘, ‚ISIN_3‘, ‚ISIN_4‘ a ‚ISIN_n‘

Jako minimální požadavek se musí vykázat alespoň jeden kód ISIN (ISIN_1)

Je-li vykazována FVC, u které se kódy ISIN neuplatňují nebo nejsou k dispozici, musí být v rámci ‚ISIN_1‘ vykázán dvanáctimístný znak ‚XXXXXXXXXXXX‘

Povinná

free_text

Vysvětlující informace o FVC

ČÁST 2

Kontroly platnosti

1.   Obecné kontroly

Kontroluje se, zda:

| — | jsou vyplněny všechny povinné proměnné, |
| --- | --- |

—

jsou vyplněny všechny povinné proměnné,

| — | hodnota proměnné ‚object_request‘ je jednou ze šesti předem definovaných typů vymezených v části 1 této přílohy ‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘) podle povahy zasílané informace a |
| --- | --- |

—

hodnota proměnné ‚object_request‘ je jednou ze šesti předem definovaných typů vymezených v části 1 této přílohy ‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘) podle povahy zasílané informace a

| — | národní centrální banky při vykazování aktualizací do Evropské centrální banky (ECB) používají latinku. |
| --- | --- |

—

národní centrální banky při vykazování aktualizací do Evropské centrální banky (ECB) používají latinku.

2.   Kontroly identifikačního kódu

Kontroluje se, zda:

| — | se proměnná ‚fvc_id‘ skládá ze dvou samostatných částí, proměnné ‚host‘ a proměnné ‚id‘, a hodnoty obou částí spolu zajišťují, že proměnná ‚fvc_id‘ je pro danou FVC jedinečná, |
| --- | --- |

—

se proměnná ‚fvc_id‘ skládá ze dvou samostatných částí, proměnné ‚host‘ a proměnné ‚id‘, a hodnoty obou částí spolu zajišťují, že proměnná ‚fvc_id‘ je pro danou FVC jedinečná,

| — | hodnota proměnné ‚host‘ pro FVC je dvoumístný ISO kód země, |
| --- | --- |

—

hodnota proměnné ‚host‘ pro FVC je dvoumístný ISO kód země,

| — | dříve užívaný identifikační kód není přidělen nové FVC. Pokud je takový postup nevyhnutelný, jsou národní centrální banky povinny zaslat ECB žádost ‚fvc_req_realloc‘, |
| --- | --- |

—

dříve užívaný identifikační kód není přidělen nové FVC. Pokud je takový postup nevyhnutelný, jsou národní centrální banky povinny zaslat ECB žádost ‚fvc_req_realloc‘,

| — | při vykazování změny identifikačního kódu u existující FVC je použita zvláštní žádost ‚fvc_req_mod_id‘ a |
| --- | --- |

—

při vykazování změny identifikačního kódu u existující FVC je použita zvláštní žádost ‚fvc_req_mod_id‘ a

| — | při vykazování změny identifikačního kódu na identifikační kód, který byl dříve zrušen, je použita zvláštní žádost ‚fvc_req_mod_id_realloc‘. |
| --- | --- |

—

při vykazování změny identifikačního kódu na identifikační kód, který byl dříve zrušen, je použita zvláštní žádost ‚fvc_req_mod_id_realloc‘.

Pokud byl identifikační kód již používán (buď pro existující nebo dříve zrušenou FVC) a nebyla-li podána žádost typu ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, nebo nový identifikační kód FVC je ve stávajícím seznamu, ECB žádost odmítne.

Je-li proměnná ‚fvc_id‘ neúplná, nesprávná nebo chybí, ECB celou žádost odmítne.

3.   Název

Kontroluje se, zda:

| — | tato proměnná uvádí název FVC, |
| --- | --- |

—

tato proměnná uvádí název FVC,

| — | název FVC včetně jejího označení je vykazován konzistentně u všech názvů, u kterých je to relevantní, |
| --- | --- |

—

název FVC včetně jejího označení je vykazován konzistentně u všech názvů, u kterých je to relevantní,

| — | se pro vyjádření diakritických znamének používají malá písmena a |
| --- | --- |

—

se pro vyjádření diakritických znamének používají malá písmena a

| — | se malá písmena používají, kde je to možné. |
| --- | --- |

—

se malá písmena používají, kde je to možné.

Pokud proměnná ‚name‘ chybí, ECB celou žádost odmítne.

4.   Adresa

Kontroluje se, zda:

| — | je vyplněna alespoň jedna z proměnných adresy ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ nebo ‚postal_code‘, |
| --- | --- |

—

je vyplněna alespoň jedna z proměnných adresy ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ nebo ‚postal_code‘,

| — | proměnná ‚postal address‘ uvádí název ulice a číslo budovy FVC (nebo případně její správcovské společnosti), |
| --- | --- |

—

proměnná ‚postal address‘ uvádí název ulice a číslo budovy FVC (nebo případně její správcovské společnosti),

| — | proměnná ‚postal_box‘ používá národní zvyklosti pro poštovní přihrádky a že před čísly ‚postal_box‘ není uveden žádný textový odkaz na poštovní přihrádku a |
| --- | --- |

—

proměnná ‚postal_box‘ používá národní zvyklosti pro poštovní přihrádky a že před čísly ‚postal_box‘ není uveden žádný textový odkaz na poštovní přihrádku a

| — | proměnná ‚postal_code‘ používá zvyklosti národních poštovních systémů a specifikuje příslušné poštovní směrovací číslo. |
| --- | --- |

—

proměnná ‚postal_code‘ používá zvyklosti národních poštovních systémů a specifikuje příslušné poštovní směrovací číslo.

Chybí-li nejméně jedna z proměnných ‚address‘, ECB celou žádost odmítne.

5.   Město

Kontroluje se, zda proměnná ‚city‘ specifikuje město, ve kterém se FVC nachází.

Pokud proměnná ‚city‘ chybí, ECB celou žádost odmítne.

6.   Název správcovské společnosti a přiřazený příznak důvěrnosti

Správcovská společnost je instituce, která poskytuje FVC správcovské nebo administrativní služby.

Kontroluje se, zda:

| — | je u proměnné ‚management company name‘ vyplněn název společnosti nebo uvedeno ‚not available‘ nebo ‚not applicable‘, |
| --- | --- |

—

je u proměnné ‚management company name‘ vyplněn název společnosti nebo uvedeno ‚not available‘ nebo ‚not applicable‘,

| — | v případě, že je u proměnné ‚management company name‘ uvedeno ‚not available‘, je v poli ‚free_text‘ poskytnuto zdůvodnění; jinak ECB zašle upozornění, |
| --- | --- |

—

v případě, že je u proměnné ‚management company name‘ uvedeno ‚not available‘, je v poli ‚free_text‘ poskytnuto zdůvodnění; jinak ECB zašle upozornění,

| — | proměnné ‚management company name_confidentiality_flag‘ je vyplněna hodnota ‚F‘, ‚N‘ nebo ‚C‘. |
| --- | --- |

—

proměnné ‚management company name_confidentiality_flag‘ je vyplněna hodnota ‚F‘, ‚N‘ nebo ‚C‘.

Pokud proměnná ‚management company name‘ chybí, ECB celou žádost odmítne.

7.   Povaha sekuritizace a přiřazený příznak důvěrnosti

Kontroluje se, zda:

| — | je u proměnné ‚nature of securitisation‘ vyplněna jedna ze čtyř předem definovaných hodnot: ‚traditional‘, ‚synthetic‘, ‚other‘ nebo ‚not available‘, |
| --- | --- |

—

je u proměnné ‚nature of securitisation‘ vyplněna jedna ze čtyř předem definovaných hodnot: ‚traditional‘, ‚synthetic‘, ‚other‘ nebo ‚not available‘,

| — | v případě, že je u proměnné ‚nature of securitisation‘ uvedeno ‚not available‘, je v poli ‚free_text‘ poskytnuto zdůvodnění; jinak ECB zašle upozornění, |
| --- | --- |

—

v případě, že je u proměnné ‚nature of securitisation‘ uvedeno ‚not available‘, je v poli ‚free_text‘ poskytnuto zdůvodnění; jinak ECB zašle upozornění,

| — | u proměnné ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je vyplněna hodnota ‚F‘, ‚N‘ nebo ‚C‘. |
| --- | --- |

—

u proměnné ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je vyplněna hodnota ‚F‘, ‚N‘ nebo ‚C‘.

Pokud proměnná ‚nature of securitisation‘ chybí, ECB celou žádost odmítne.

8.   Kódy ISIN

Kontroluje se, zda:

| — | je u proměnné ‚ISIN codes‘ vyplněna za každou FVC alespoň proměnná ‚ISIN_1‘ a zda hodnotou ‚ISIN_1‘ je skutečný kód nebo dvanáctimístný znak ‚XXXXXXXXXXXX‘, |
| --- | --- |

—

je u proměnné ‚ISIN codes‘ vyplněna za každou FVC alespoň proměnná ‚ISIN_1‘ a zda hodnotou ‚ISIN_1‘ je skutečný kód nebo dvanáctimístný znak ‚XXXXXXXXXXXX‘,

| — | se kódy ISIN za jednotlivou FVC neopakují, |
| --- | --- |

—

se kódy ISIN za jednotlivou FVC neopakují,

| — | se kódy ISIN mezi jednotlivými FVC neopakují. |
| --- | --- |

—

se kódy ISIN mezi jednotlivými FVC neopakují.

Pokud proměnné ‚ISIN codes‘ a ‚ISIN_1‘ chybí, tj. není uveden ani skutečný kód, ani znak ‚XXXXXXXXXXXX‘, ECB celou žádost odmítne.

9.   Kontroly důvěrnosti

Při vykazování aktualizace FVC do ECB mohou národní centrální banky označit určité hodnoty nebo celý záznam za důvěrné tak, že použijí zvláštní proměnné příznaku důvěrnosti.

V těchto případech by měla být v poli ‚free_text‘ poskytnuta informace o důvodu důvěrnosti.

ECB tyto hodnoty nezveřejňuje na svých internetových stránkách, ani je nešíří zpět národním centrálním bankám. Příznaky důvěrnosti jsou podrobně popsány níže:

| ‚F‘ | Bez omezení: tato hodnota není důvěrná a může být zveřejněna |
| --- | --- |
| ‚N‘ | Důvěrná statistická informace: tato hodnota může být šířena v rámci ESCB, nikoli však zveřejněna |
| ‚C‘ | Důvěrná statistická informace: tato hodnota nemůže být šířena v rámci ESCB ani zveřejněna; zůstává v prostředí zpracování statistických informací ECB |

‚F‘

Bez omezení: tato hodnota není důvěrná a může být zveřejněna

‚N‘

Důvěrná statistická informace: tato hodnota může být šířena v rámci ESCB, nikoli však zveřejněna

‚C‘

Důvěrná statistická informace: tato hodnota nemůže být šířena v rámci ESCB ani zveřejněna; zůstává v prostředí zpracování statistických informací ECB

Kontroluje se, zda:

| — | proměnné ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ a ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ jsou vyplněny jednou z předem definovaných hodnot: ‚F‘, ‚N‘ or ‚C‘, |
| --- | --- |

—

proměnné ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ a ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ jsou vyplněny jednou z předem definovaných hodnot: ‚F‘, ‚N‘ or ‚C‘,

| — | v případě, že proměnná ‚management company name_confidentiality_flag‘ a/nebo ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je označena ‚N‘ nebo ‚C‘, měla by být proměnná ‚fvc_confidentiality_flag‘ označena ‚F‘.“ |
| --- | --- |

—

v případě, že proměnná ‚management company name_confidentiality_flag‘ a/nebo ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je označena ‚N‘ nebo ‚C‘, měla by být proměnná ‚fvc_confidentiality_flag‘ označena ‚F‘.“

---

(1)  Zahrnuje tuzemsko, ostatní zúčastněné členské státy eurozóny a zbytek světa.“

1

(2)  Mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (International Securities Identification Numer): kód, který jednoznačně určuje emisi cenných papírů a který se skládá ze 12 alfanumerických znaků.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 53/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---