# Uradni list L 327/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 327 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 515. december 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 327

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 515. december 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1207/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1208/2008 z dne 4. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1209/2008 z dne 4. decembra 2008 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 5 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2008/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg (
  1
  ) | 7 |
| | * | Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela | 9 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1207/2008 z dne 28. novembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti

1

Uredba Komisije (ES) št. 1208/2008 z dne 4. decembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

Uredba Komisije (ES) št. 1209/2008 z dne 4. decembra 2008 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

5

DIREKTIVE

*

Direktiva 2008/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg (
  1
  )

1

7

*

Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela

9

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/903/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji | 15 |
| | | 2008/904/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o imenovanju nizozemskega člana in dveh nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij | 18 |
| | | 2008/905/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 27. novembra 2008 o spremembi priloge 13 Skupnih konzularnih navodil za izpolnjevanje vizumske nalepke | 19 |
| | | 2008/906/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o imenovanju dveh danskih članov in dveh danskih nadomestnih članov Odbora regij | 21 |
| | | Komisija |
| | | 2008/907/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. novembra 2008 o jamstvih glede zdravstvenega stanja za prevoz kopitarjev iz ene tretje države v drugo, v skladu s členom 9(1)(c) Direktive Sveta 91/496/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6296)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2008/908/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. novembra 2008 o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7288) | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/903/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji

15

2008/904/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o imenovanju nizozemskega člana in dveh nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij

18

2008/905/ES

*

Odločba Sveta z dne 27. novembra 2008 o spremembi priloge 13 Skupnih konzularnih navodil za izpolnjevanje vizumske nalepke

19

2008/906/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o imenovanju dveh danskih članov in dveh danskih nadomestnih članov Odbora regij

21

Komisija

2008/907/ES

*

Odločba Komisije z dne 3. novembra 2008 o jamstvih glede zdravstvenega stanja za prevoz kopitarjev iz ene tretje države v drugo, v skladu s členom 9(1)(c) Direktive Sveta 91/496/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6296)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6296)

1

22

2008/908/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. novembra 2008 o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7288)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7288)

24

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Okvirni sklep Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji | 27 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Okvirni sklep Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji

27

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Sveta 93/92/EGS z dne 29. oktobra 1993 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na dvo- ali trikolesna motorna vozila (UL L 311, 14.12.1993) (Slovenska posebna izdaja, Poglavje 7, Zvezek 2, str. 119) | 47 |

Popravki

*

Popravek Direktive Sveta 93/92/EGS z dne 29. oktobra 1993 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na dvo- ali trikolesna motorna vozila (UL L 311, 14.12.1993) (Slovenska posebna izdaja, Poglavje 7, Zvezek 2, str. 119)

47

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1207/2008

z dne 28. novembra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 ter člena 299(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (2), omogoča odstopanja od člena 13 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3). Navedeni člen določa splošni sistem za upravljanje vstopa v ladjevje in izstopa iz ladjevja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (2), omogoča odstopanja od člena 13 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3). Navedeni člen določa splošni sistem za upravljanje vstopa v ladjevje in izstopa iz ladjevja.

| (2) | Člen 2(5) Uredbe (ES) št. 639/2004 določa obdobje veljavnosti odstopanja od sistema vstopa/izstopa za ribiška plovila, posodobljena z državno pomočjo. To obdobje je bilo prvotno določeno na 31. december 2007 in kasneje po političnem sporazumu o Evropskem skladu za ribištvo, sklenjenem v Svetu 19. junija 2006, podaljšano do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(5) Uredbe (ES) št. 639/2004 določa obdobje veljavnosti odstopanja od sistema vstopa/izstopa za ribiška plovila, posodobljena z državno pomočjo. To obdobje je bilo prvotno določeno na 31. december 2007 in kasneje po političnem sporazumu o Evropskem skladu za ribištvo, sklenjenem v Svetu 19. junija 2006, podaljšano do 31. decembra 2008.

| (3) | Akt Komisije, ki zadevnim državam članicam omogoča dodelitev državne pomoči, je bil sprejet pozneje, kot je bilo predvideno. Ob upoštevanju dejstva, da imajo zainteresirane ladjedelnice omejene zmogljivosti, postane celotna izvedba političnega sporazuma, sklenjenega v Svetu 19. junija 2006, nemogoča pred 31. decembrom 2008. |
| --- | --- |

(3)

Akt Komisije, ki zadevnim državam članicam omogoča dodelitev državne pomoči, je bil sprejet pozneje, kot je bilo predvideno. Ob upoštevanju dejstva, da imajo zainteresirane ladjedelnice omejene zmogljivosti, postane celotna izvedba političnega sporazuma, sklenjenega v Svetu 19. junija 2006, nemogoča pred 31. decembrom 2008.

| (4) | Zato je primerno, da se rok za odstopanje, določen v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 639/2004, podaljša do 2011. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno, da se rok za odstopanje, določen v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 639/2004, podaljša do 2011.

| (5) | Uredbo (ES) št. 639/2004 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 639/2004 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 639/2004 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:






  „5. | ne glede na odstavek 3 se za ribiška plovila, ki so dobila državno pomoč za obnovo, preneha uporabljati odstavek 1(a) tri leta po pridobitvi pomoči za obnovo ter v vsakem primeru najkasneje 31. decembra 2011.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.

ne glede na odstavek 3 se za ribiška plovila, ki so dobila državno pomoč za obnovo, preneha uporabljati odstavek 1(a) tri leta po pridobitvi pomoči za obnovo ter v vsakem primeru najkasneje 31. decembra 2011.“;

| 2. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Poročanje
  Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe najkasneje do 30. junija 2012.“. |
| --- | --- |

2.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Poročanje

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe najkasneje do 30. junija 2012.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  Mnenje z dne 21. oktobra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 102, 7.4.2004, str. 9.

2

(3)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

3

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1208/2008

z dne 4. decembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 67,0 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 73,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 60,3 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 105,5 |
| 0709 90 70 | JO | 230,6 |
| MA | 79,8 |
| TR | 87,5 |
| ZZ | 132,6 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| MA | 68,4 |
| TR | 54,6 |
| UY | 34,6 |
| ZA | 43,6 |
| ZW | 43,5 |
| ZZ | 48,2 |
| 0805 20 10 | MA | 64,3 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 62,9 |
| HR | 49,2 |
| IL | 85,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 64,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 57,7 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 80,0 |
| MK | 34,8 |
| US | 107,7 |
| ZA | 113,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0808 20 50 | AR | 73,4 |
| CL | 48,4 |
| CN | 41,3 |
| TR | 110,3 |
| US | 122,0 |
| ZZ | 79,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

67,0

TR

79,7

ZZ

73,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

60,3

TR

89,0

ZZ

105,5

0709 90 70

JO

230,6

MA

79,8

TR

87,5

ZZ

132,6

0805 10 20

BR

44,6

MA

68,4

TR

54,6

UY

34,6

ZA

43,6

ZW

43,5

ZZ

48,2

0805 20 10

MA

64,3

TR

65,0

ZZ

64,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

62,9

HR

49,2

IL

85,6

TR

58,9

ZZ

64,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

57,7

ZA

79,4

ZZ

67,0

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

80,0

MK

34,8

US

107,7

ZA

113,0

ZZ

82,0

0808 20 50

AR

73,4

CL

48,4

CN

41,3

TR

110,3

US

122,0

ZZ

79,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1209/2008

z dne 4. decembra 2008

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1149/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1149/2008 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. decembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 309, 20.11.2008, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 5. decembra 2008

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 23,24 | 4,68 |
| 1701 11 90 (1) | 23,24 | 9,91 |
| 1701 12 10 (1) | 23,24 | 4,49 |
| 1701 12 90 (1) | 23,24 | 9,48 |
| 1701 91 00 (2) | 25,79 | 12,35 |
| 1701 99 10 (2) | 25,79 | 7,82 |
| 1701 99 90 (2) | 25,79 | 7,82 |
| 1702 90 95 (3) | 0,26 | 0,39 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

23,24

4,68

1701 11 90 (1)

23,24

9,91

1701 12 10 (1)

23,24

4,49

1701 12 90 (1)

23,24

9,48

1701 91 00 (2)

25,79

12,35

1701 99 10 (2)

25,79

7,82

1701 99 90 (2)

25,79

7,82

1702 90 95 (3)

0,26

0,39

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/7

---

DIREKTIVA 2008/103/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. novembra 2008

o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pojasniti bi bilo treba člen 6(2) Direktive 2006/66/ES (3), da lahko baterije in akumulatorji, ki so bili kjer koli v Skupnosti zakonito dani na trg pred 26. septembrom 2008 in ki niso skladni z navedeno direktivo, po tem datumu ostanejo na trgu v Skupnosti. Ta pojasnitev bi zagotovila pravno varnost za baterije, ki so bile dane na trg v Skupnosti, in omogočila neovirano delovanje notranjega trga. Pojasnitev je v skladu z načelom zmanjšanja količine odpadkov in bi prispevala k zmanjšanju upravnih obremenitev. |
| --- | --- |

(1)

Pojasniti bi bilo treba člen 6(2) Direktive 2006/66/ES (3), da lahko baterije in akumulatorji, ki so bili kjer koli v Skupnosti zakonito dani na trg pred 26. septembrom 2008 in ki niso skladni z navedeno direktivo, po tem datumu ostanejo na trgu v Skupnosti. Ta pojasnitev bi zagotovila pravno varnost za baterije, ki so bile dane na trg v Skupnosti, in omogočila neovirano delovanje notranjega trga. Pojasnitev je v skladu z načelom zmanjšanja količine odpadkov in bi prispevala k zmanjšanju upravnih obremenitev.

| (2) | Direktivo 2006/66/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo 2006/66/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Sprememba Direktive 2006/66/ES

Člen 6(2) Direktive 2006/66/ES se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za preprečitev dajanja na trg baterij ali akumulatorjev, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive, po 26. septembru 2008.

Baterije in akumulatorji, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive in so dani na trg po tem datumu, se umaknejo s trga.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 5. januarja 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 19. novembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  Mnenje z dne 9. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2008.

2

(3)  UL L 266, 26.9.2006, str. 1.

3

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/9

---

DIREKTIVA 2008/104/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. novembra 2008

o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in ustreza načelom, priznanim z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (3). Zasnovana je predvsem tako, da zagotavlja popolno upoštevanje člena 31 Listine, ki določa, da ima vsak delavec pravico do delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo zdravje, varnost in dostojanstvo, ter do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta. |
| --- | --- |

(1)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in ustreza načelom, priznanim z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (3). Zasnovana je predvsem tako, da zagotavlja popolno upoštevanje člena 31 Listine, ki določa, da ima vsak delavec pravico do delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo zdravje, varnost in dostojanstvo, ter do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta.

| (2) | Listina Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev med drugim določa v točki 7, da mora dokončno oblikovanje notranjega trga izboljšati življenjske in delovne pogoje delavcev v Evropski skupnosti; ta proces bo uresničen z uskladitvijo napredka v zvezi s temi pogoji, v glavnem glede oblik dela, kot so delo na podlagi pogodbe za določen čas, delo s krajšim delovnim časom, delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in sezonsko delo. |
| --- | --- |

(2)

Listina Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev med drugim določa v točki 7, da mora dokončno oblikovanje notranjega trga izboljšati življenjske in delovne pogoje delavcev v Evropski skupnosti; ta proces bo uresničen z uskladitvijo napredka v zvezi s temi pogoji, v glavnem glede oblik dela, kot so delo na podlagi pogodbe za določen čas, delo s krajšim delovnim časom, delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in sezonsko delo.

| (3) | Komisija se je 27. septembra 1995 v skladu s členom 138(2) Pogodbe posvetovala s socialnimi partnerji na ravni Skupnosti o ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli na ravni Skupnosti glede prožnosti delovnega časa in varnosti zaposlitve delavcev. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je 27. septembra 1995 v skladu s členom 138(2) Pogodbe posvetovala s socialnimi partnerji na ravni Skupnosti o ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli na ravni Skupnosti glede prožnosti delovnega časa in varnosti zaposlitve delavcev.

| (4) | Komisija je po tem posvetovanju ocenila, da so ukrepi Skupnosti priporočljivi, in se je 9. aprila 1996 ponovno posvetovala s socialnimi partnerji v skladu s členom 138(3) Pogodbe o vsebini načrtovanega predloga. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po tem posvetovanju ocenila, da so ukrepi Skupnosti priporočljivi, in se je 9. aprila 1996 ponovno posvetovala s socialnimi partnerji v skladu s členom 138(3) Pogodbe o vsebini načrtovanega predloga.

| (5) | V uvodu k okvirnemu sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem 18. marca 1999, so podpisniki izrazili namero, da preučijo potrebo po podobnem sporazumu v zvezi z delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in da se delavci, zaposleni pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, ne vključijo v direktivo o delu za določen čas. |
| --- | --- |

(5)

V uvodu k okvirnemu sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem 18. marca 1999, so podpisniki izrazili namero, da preučijo potrebo po podobnem sporazumu v zvezi z delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in da se delavci, zaposleni pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, ne vključijo v direktivo o delu za določen čas.

| (6) | Splošne medpanožne organizacije, in sicer Združenje evropskih industrijskih in delodajalskih konfederacij (UNICE) (4), Evropski center za podjetja z javno udeležbo (CEEP) in Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), so v skupnem pismu z dne 29. maja 2000 obvestile Komisijo, da želijo začeti postopek, predviden v členu 139 Pogodbe. V naslednjem skupnem pismu z dne 28. februarja 2001 so Komisijo zaprosile za enomesečno podaljšanje roka iz člena 138(4). Komisija je ugodila prošnji s podaljšanjem pogajalskega roka do 15. marca 2001. |
| --- | --- |

(6)

Splošne medpanožne organizacije, in sicer Združenje evropskih industrijskih in delodajalskih konfederacij (UNICE) (4), Evropski center za podjetja z javno udeležbo (CEEP) in Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), so v skupnem pismu z dne 29. maja 2000 obvestile Komisijo, da želijo začeti postopek, predviden v členu 139 Pogodbe. V naslednjem skupnem pismu z dne 28. februarja 2001 so Komisijo zaprosile za enomesečno podaljšanje roka iz člena 138(4). Komisija je ugodila prošnji s podaljšanjem pogajalskega roka do 15. marca 2001.

| (7) | Socialni partnerji so 21. maja 2001 izjavili, da pogajanja o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela niso privedla do sporazuma. |
| --- | --- |

(7)

Socialni partnerji so 21. maja 2001 izjavili, da pogajanja o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela niso privedla do sporazuma.

| (8) | Evropski svet je marca 2005 menil, da je bistvenega pomena oživiti Lizbonsko strategijo in se pri prednostnih nalogah znova osredotočiti na rast in zaposlovanje. Svet je odobril integrirane smernice za rast in delovna mesta za obdobje 2005–2008, ki naj bi med drugim spodbujale prožnost v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšale segmentacijo trga dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

(8)

Evropski svet je marca 2005 menil, da je bistvenega pomena oživiti Lizbonsko strategijo in se pri prednostnih nalogah znova osredotočiti na rast in zaposlovanje. Svet je odobril integrirane smernice za rast in delovna mesta za obdobje 2005–2008, ki naj bi med drugim spodbujale prožnost v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšale segmentacijo trga dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev.

| (9) | Evropski svet je v skladu s Sporočilom Komisije o socialni agendi za obdobje do 2010, ki jo je marca leta 2005 Evropski svet pozdravil kot prispevek, ki s krepitvijo evropskega socialnega modela pripomore k doseganju ciljev iz Lizbonske strategije, menil, da bi nove oblike organizacije dela in večja raznolikost pogodbenih dogovorov za delavce in podjetja, v katerih sta bolje združena prožnost in varnost, prispevale k boljši prilagodljivosti. Nadalje je Evropski svet na zasedanju decembra 2007 odobril dogovorjena skupna načela prožne varnosti, ki pomenijo uravnotežen pristop med prožnostjo in varnostjo na trgu dela, delavcem in delodajalcem pa pomagajo, da izrabijo priložnosti, ki jih ponuja globalizacija. |
| --- | --- |

(9)

Evropski svet je v skladu s Sporočilom Komisije o socialni agendi za obdobje do 2010, ki jo je marca leta 2005 Evropski svet pozdravil kot prispevek, ki s krepitvijo evropskega socialnega modela pripomore k doseganju ciljev iz Lizbonske strategije, menil, da bi nove oblike organizacije dela in večja raznolikost pogodbenih dogovorov za delavce in podjetja, v katerih sta bolje združena prožnost in varnost, prispevale k boljši prilagodljivosti. Nadalje je Evropski svet na zasedanju decembra 2007 odobril dogovorjena skupna načela prožne varnosti, ki pomenijo uravnotežen pristop med prožnostjo in varnostjo na trgu dela, delavcem in delodajalcem pa pomagajo, da izrabijo priložnosti, ki jih ponuja globalizacija.

| (10) | Znotraj Evropske unije obstajajo precejšnje razlike glede uporabe dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in glede pravnega položaja, statusa in delovnih pogojev delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. |
| --- | --- |

(10)

Znotraj Evropske unije obstajajo precejšnje razlike glede uporabe dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in glede pravnega položaja, statusa in delovnih pogojev delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela.

| (11) | Delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela ustreza tako potrebam podjetij glede prožnosti kot tudi potrebi zaposlenih glede usklajevanja njihovega poklicnega in zasebnega življenja. Tako prispeva k odpiranju novih delovnih mest ter k udeležbi na trgu dela in vključevanju vanj. |
| --- | --- |

(11)

Delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela ustreza tako potrebam podjetij glede prožnosti kot tudi potrebi zaposlenih glede usklajevanja njihovega poklicnega in zasebnega življenja. Tako prispeva k odpiranju novih delovnih mest ter k udeležbi na trgu dela in vključevanju vanj.

| (12) | Ta direktiva vzpostavlja okvir za varnost delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, ki je nediskriminatoren, pregleden in sorazmeren, hkrati pa upošteva raznolikost razmer na trgih dela ter odnosov med delojemalci in delodajalci. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva vzpostavlja okvir za varnost delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, ki je nediskriminatoren, pregleden in sorazmeren, hkrati pa upošteva raznolikost razmer na trgih dela ter odnosov med delojemalci in delodajalci.

| (13) | Direktiva Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991, s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem (5), določa varnostne in zdravstvene predpise, ki se uporabljajo za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991, s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem (5), določa varnostne in zdravstvene predpise, ki se uporabljajo za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela.

| (14) | Osnovni delovni pogoji in pogoji zaposlitve, ki se uporabljajo za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, bi morali biti vsaj takšni, kot so pogoji, ki bi se uporabljali za te delavce, če bi jih podjetje uporabnik zaposlilo na isto delovno mesto. |
| --- | --- |

(14)

Osnovni delovni pogoji in pogoji zaposlitve, ki se uporabljajo za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, bi morali biti vsaj takšni, kot so pogoji, ki bi se uporabljali za te delavce, če bi jih podjetje uporabnik zaposlilo na isto delovno mesto.

| (15) | Pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas so običajna oblika delovnega razmerja. Za delavce, ki imajo z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, in glede na posebno varstvo, ki izhaja iz takšne pogodbe, bi bilo torej treba predvideti določbo, ki bi omogočala izjeme od pravil, veljavnih v podjetju uporabniku. |
| --- | --- |

(15)

Pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas so običajna oblika delovnega razmerja. Za delavce, ki imajo z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, in glede na posebno varstvo, ki izhaja iz takšne pogodbe, bi bilo torej treba predvideti določbo, ki bi omogočala izjeme od pravil, veljavnih v podjetju uporabniku.

| (16) | Da bi se lahko države članice prožno spopadale z raznolikostjo razmer na trgih dela ter odnosov med delojemalci in delodajalci, lahko socialnim partnerjem dovolijo, da opredelijo delovne pogoje in pogoje zaposlitve, če je upoštevana splošna raven varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se lahko države članice prožno spopadale z raznolikostjo razmer na trgih dela ter odnosov med delojemalci in delodajalci, lahko socialnim partnerjem dovolijo, da opredelijo delovne pogoje in pogoje zaposlitve, če je upoštevana splošna raven varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela.

| (17) | Poleg tega bi bilo treba v nekaterih točno določenih okoliščinah državam članicam omogočiti, da na podlagi sporazuma, ki so ga sklenili socialni partnerji na nacionalni ravni, v določenih mejah odstopajo od načela enakega obravnavanja, dokler je zagotovljena ustrezna raven varstva. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega bi bilo treba v nekaterih točno določenih okoliščinah državam članicam omogočiti, da na podlagi sporazuma, ki so ga sklenili socialni partnerji na nacionalni ravni, v določenih mejah odstopajo od načela enakega obravnavanja, dokler je zagotovljena ustrezna raven varstva.

| (18) | Izboljšanje minimalnega varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, bi moral spremljati pregled vsakršnih omejitev ali prepovedi, ki so morda bile uvedene za delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela. Upravičijo se lahko le na podlagi splošnega interesa, predvsem v zvezi z varstvom delavcev, zahtevami glede varnosti in zdravja pri delu ter potrebo po zagotavljanju pravilnega delovanja trga dela in preprečevanja zlorab. |
| --- | --- |

(18)

Izboljšanje minimalnega varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, bi moral spremljati pregled vsakršnih omejitev ali prepovedi, ki so morda bile uvedene za delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela. Upravičijo se lahko le na podlagi splošnega interesa, predvsem v zvezi z varstvom delavcev, zahtevami glede varnosti in zdravja pri delu ter potrebo po zagotavljanju pravilnega delovanja trga dela in preprečevanja zlorab.

| (19) | Ta direktiva ne vpliva na avtonomijo socialnih partnerjev niti ne bi smela vplivati na odnose med njimi, vključno s pravico pogajanja o kolektivnih pogodbah in njihovega sklepanja v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami, ob upoštevanju veljavnega prava Skupnosti. |
| --- | --- |

(19)

Ta direktiva ne vpliva na avtonomijo socialnih partnerjev niti ne bi smela vplivati na odnose med njimi, vključno s pravico pogajanja o kolektivnih pogodbah in njihovega sklepanja v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami, ob upoštevanju veljavnega prava Skupnosti.

| (20) | Določbe te direktive glede omejitev ali prepovedi v zvezi z delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela ne posegajo v nacionalno zakonodajo ali prakso, ki prepoveduje nadomeščanje stavkajočih delavcev z delavci, zaposlenimi pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. |
| --- | --- |

(20)

Določbe te direktive glede omejitev ali prepovedi v zvezi z delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela ne posegajo v nacionalno zakonodajo ali prakso, ki prepoveduje nadomeščanje stavkajočih delavcev z delavci, zaposlenimi pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela.

| (21) | Države članice bi morale predvideti upravne ali sodne postopke za varovanje pravic delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, ter predvideti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za primere kršitev obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale predvideti upravne ali sodne postopke za varovanje pravic delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, ter predvideti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za primere kršitev obveznosti iz te direktive.

| (22) | Ta direktiva bi se morala izvajati v skladu z določbami Pogodbe glede svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja ter brez poseganja v Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (6). |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva bi se morala izvajati v skladu z določbami Pogodbe glede svobode opravljanja storitev in svobode ustanavljanja ter brez poseganja v Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (6).

| (23) | Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitev okvira, usklajenega na ravni Skupnosti, za varstvo delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitev okvira, usklajenega na ravni Skupnosti, za varstvo delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

STA SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za delavce, ki imajo z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje in so napoteni v podjetje uporabnika, kjer začasno delajo pod nadzorom in v skladu z navodili tega podjetja.

2.   Ta direktiva se uporablja za javna in zasebna podjetja, ki so agencije za zagotavljanje začasnega dela ali podjetja uporabniki, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na to, ali gre za pridobitno ali nepridobitno poslovanje.

3.   Države članice lahko po posvetovanju s socialnimi partnerji določijo, da se ta direktiva ne uporablja za pogodbe o zaposlitvi ali delovna razmerja, sklenjena na podlagi posebnega javnega ali javno podprtega programa poklicnega usposabljanja, vključevanja ali preusposabljanja.

Člen 2

Cilj

Namen te direktive je zagotovitev varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, izboljšanje kakovosti dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela z zagotavljanjem uporabe načela enakega obravnavanja, kot je določeno v členu 5, za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in s priznavanjem agencij za zagotavljanje začasnega dela kot delodajalcev, ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ustreznega okvira za uporabo dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, da bi s tem učinkovito prispevali k odpiranju delovnih mest in razvoju prožnih oblik dela.

Člen 3

Opredelitve

1.   V tej direktivi:

| (a) | „delavec“ pomeni vsako osebo, ki je v zadevni državi članici zaščitena kot delavec po nacionalni zakonodaji o delovnem pravu; |
| --- | --- |

(a)

„delavec“ pomeni vsako osebo, ki je v zadevni državi članici zaščitena kot delavec po nacionalni zakonodaji o delovnem pravu;

| (b) | „agencija za zagotavljanje začasnega dela“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki v skladu z nacionalnim pravom sklepa pogodbe o zaposlitvi ali delovna razmerja z delavci, zaposlenimi pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, da bi jih napotila v podjetja uporabnike, kjer začasno delajo pod nadzorom in v skladu z navodili teh podjetij; |
| --- | --- |

(b)

„agencija za zagotavljanje začasnega dela“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki v skladu z nacionalnim pravom sklepa pogodbe o zaposlitvi ali delovna razmerja z delavci, zaposlenimi pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, da bi jih napotila v podjetja uporabnike, kjer začasno delajo pod nadzorom in v skladu z navodili teh podjetij;

| (c) | „delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela“ pomeni delavca, ki ima z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje in je napoten v podjetje uporabnika, kjer začasno dela pod nadzorom in v skladu z navodili tega podjetja; |
| --- | --- |

(c)

„delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela“ pomeni delavca, ki ima z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje in je napoten v podjetje uporabnika, kjer začasno dela pod nadzorom in v skladu z navodili tega podjetja;

| (d) | „podjetje uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, za katero začasno dela delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, in sicer pod nadzorom in v skladu z navodili te osebe; |
| --- | --- |

(d)

„podjetje uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, za katero začasno dela delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, in sicer pod nadzorom in v skladu z navodili te osebe;

| (e) | „napotitev“ pomeni čas, v katerem je delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, dodeljen podjetju uporabniku, kjer začasno dela pod nadzorom in v skladu z navodili tega podjetja; |
| --- | --- |

(e)

„napotitev“ pomeni čas, v katerem je delavec, zaposlen pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, dodeljen podjetju uporabniku, kjer začasno dela pod nadzorom in v skladu z navodili tega podjetja;

| (f) | „osnovni delovni pogoji in pogoji zaposlitve“ pomeni delovne pogoje in pogoje zaposlitve, določene z zakoni in drugimi predpisi, kolektivnimi pogodbami in/ali drugimi zavezujočimi splošnimi določbami, ki veljajo v podjetju uporabniku in se nanašajo na:






  (i) | trajanje delovnega časa, nadurno delo, odmore, počitke, nočno delo, dopust in dela proste dni; |
| --- | --- | --- |

(f)

„osnovni delovni pogoji in pogoji zaposlitve“ pomeni delovne pogoje in pogoje zaposlitve, določene z zakoni in drugimi predpisi, kolektivnimi pogodbami in/ali drugimi zavezujočimi splošnimi določbami, ki veljajo v podjetju uporabniku in se nanašajo na:

(i)

trajanje delovnega časa, nadurno delo, odmore, počitke, nočno delo, dopust in dela proste dni;

| (ii) | plačilo. |
| --- | --- |

(ii)

plačilo.

2.   Ta direktiva ne posega v nacionalno zakonodajo glede opredelitve pojma plačila, pogodbe o zaposlitvi, delovnega razmerja ali delavca.

Države članice ne smejo iz področja uporabe te direktive izključiti delavcev, pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij le zato, ker se ta nanašajo na delavce s skrajšanim delovnim časom, delavcev s pogodbo za določen čas ali oseb, ki imajo z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje.

Člen 4

Pregled omejitev ali prepovedi

1.   Prepovedi ali omejitve pri uporabi dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela so upravičene le zaradi razlogov splošnega interesa, ki se nanašajo predvsem na varstvo delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, zahteve glede zdravja in varnosti pri delu ali potrebo, da se zagotovi pravilno delovanje trga dela in preprečevanje zlorab.

2.   Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami in prakso do 5. decembra 2011 pregledajo omejitve ali prepovedi glede uporabe dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, da bi preverile, ali so upravičene iz razlogov, navedenih v odstavku 1.

3.   Če so takšne omejitve ali prepovedi določene v kolektivnih pogodbah, lahko socialni partnerji, ki so se pogajali o zadevni pogodbi, izvedejo pregled iz odstavka 2.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v nacionalne zahteve glede registracije, izdaje dovoljenj, certificiranja, finančnih jamstev ali nadzora agencij za zagotavljanje začasnega dela.

5.   Države članice do 5. decembra 2011 obvestijo Komisijo o rezultatih pregledov iz odstavkov 2 in 3.

POGLAVJE II

POGOJI ZAPOSLITVE IN DELOVNI POGOJI

Člen 5

Načelo enakega obravnavanja

1.   Osnovni delovni pogoji in pogoji zaposlitve delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, so v času njihove napotitve v podjetju uporabniku vsaj takšni, kot bi bili pogoji, ki bi se uporabili, če bi jih zadevno podjetje zaposlilo neposredno na isto delovno mesto.

Za namene uporabe prvega pododstavka morajo biti veljavni predpisi v podjetju uporabniku glede:

| (a) | zaščite nosečih žensk in doječih mater ter zaščite otrok in mladih; ter |
| --- | --- |

(a)

zaščite nosečih žensk in doječih mater ter zaščite otrok in mladih; ter

| (b) | enakega obravnavanja moških in žensk ter ukrepov v boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti |
| --- | --- |

(b)

enakega obravnavanja moških in žensk ter ukrepov v boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti

usklajeni s tem, kar je določeno v zakonih in drugih predpisih, kolektivnih pogodbah in/ali drugih splošnih določbah.

2.   Glede plačila lahko države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji predvidijo izjeme od načela, določenega v odstavku 1, kadar delavci, ki imajo z agencijo za zagotavljanje začasnega dela sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, prejemajo plačilo tudi v času med napotitvami.

3.   Države članice lahko po posvetovanju s socialnimi partnerji tem ponudijo možnost, da na ustrezni ravni in pod pogoji, ki jih določijo države članice, ohranijo ali sklenejo kolektivne pogodbe, v katerih se ob spoštovanju splošnega varstva delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, lahko podrobno določijo delovni pogoji in pogoji zaposlitve delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, ki se lahko razlikujejo od pogojev iz odstavka 1.

4.   Če je za delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, predvidena ustrezna raven varstva, lahko države članice, ki nimajo zakonsko določenega sistema za razglasitev splošne veljavnosti kolektivnih pogodb niti nobenega takšnega zakonsko določenega sistema ali prakse, na podlagi katerih bi določbe iz teh sporazumov veljale za vsa podobna podjetja v določenem sektorju ali na določenem geografskem območju, po posvetovanju s socialnimi partnerji na nacionalni ravni in na podlagi sporazuma, ki so ga sklenili socialni partnerji, določijo ureditev osnovnih delovnih pogojev in pogojev zaposlitve, ki odstopajo od načela iz odstavka 1. Takšna ureditev lahko zajema rok za uveljavitev načela enakega obravnavanja.

Ureditev iz tega odstavka mora biti v skladu z zakonodajo Skupnosti ter dovolj natančna in dostopna, da lahko iz nje zadevni sektorji in podjetja razberejo svoje obveznosti in te izpolnjujejo. Zlasti pa države članice pri uporabi člena 3(2) navedejo, ali so poklicni sistemi socialne varnosti, vključno s sistemi pokojninskega zavarovanja, sistemi nadomestil plače za čas odsotnosti z dela zaradi bolezni in sistemi finančne udeležbe, vključeni v osnovne delovne pogoje in pogoje zaposlitve iz odstavka 1. Takšna ureditev ne posega v sporazume na nacionalni, regionalni, lokalni ali sektorski ravni, ki so vsaj enako ugodni za delavce.

5.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje zlorab pri uporabi tega člena, zlasti za preprečevanje zaporednih napotitev, katerih namen je obiti določbe iz te direktive. O teh ukrepih obvestijo Komisijo.

Člen 6

Dostop do zaposlitve, bonitet in poklicnega usposabljanja

1.   Delavci, zaposleni pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, so obveščeni o prostih delovnih mestih v podjetju uporabniku, da se jim omogočijo enake možnosti kot drugim delavcem v tem podjetju glede zaposlitve za nedoločen čas. Takšne informacije se lahko priskrbijo v obliki splošne objave na primernem mestu v podjetju, za katerega in pod nadzorom katerega delajo delavci, zaposleni pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela.

2.   Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da so kakršna koli določila, ki prepovedujejo sklenitev pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja med podjetjem uporabnikom in delavcem, zaposlenim pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, po zaključku njegove napotitve ali ki imajo učinek, da to preprečijo, nična in neveljavna ali se lahko razglasijo za nična in neveljavna.

Ta odstavek ne posega v določbe, po katerih agencije za zagotavljanje začasnega dela prejmejo ustrezno visoko nadomestilo za storitve, opravljene za podjetje uporabnika, v zvezi z napotitvijo, zaposlitvijo in usposabljanjem delavcev, zaposlenih pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela.

3.   Agencije za zagotavljanje začasnega dela delavcem ne smejo zaračunati provizije v zameno za to, da so se s podjetjem uporabnikom dogovorile o njihovem delu pri uporabniku ali za sklenitev pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja s podjetjem uporabnikom po opravljeni napotitvi v zadevnem podjetju.

4.   Brez poseganja v člen 5(1) se delavcem, zaposlenim pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, omogoči dostop do dobrin ali bonitet v podjetju uporabniku, zlasti do menze, otroškega varstva in prevoznih storitev, in sicer pod enakimi pogoji, kot jih imajo delavci, ki jih podjetje zaposli neposredno, razen če je razlika v obravnavanju upravičena zaradi objektivnih razlogov.

5.   Države članice v skladu z nacionalno tradicijo in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe ali spodbujajo dialog med socialnimi partnerji, da bi se:

| (a) | izboljšal dostop delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, do usposabljanja in otroškega varstva v agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in sicer tudi v času med napotitvami, da bi hitreje poklicno napredovali in povečali svojo zaposljivost; |
| --- | --- |

(a)

izboljšal dostop delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, do usposabljanja in otroškega varstva v agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in sicer tudi v času med napotitvami, da bi hitreje poklicno napredovali in povečali svojo zaposljivost;

| (b) | izboljšal dostop delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, do usposabljanja za delavce podjetij uporabnikov. |
| --- | --- |

(b)

izboljšal dostop delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, do usposabljanja za delavce podjetij uporabnikov.

Člen 7

Zastopanje delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela

1.   Delavci, zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, se pod pogoji, ki jih določijo države članice, upoštevajo pri izračunu praga, nad katerim je treba v agenciji za zagotavljanje začasnega dela ustanoviti organe, ki predstavljajo delavce in so predvideni po pravu Skupnosti in nacionalnem pravu ter kolektivnih pogodbah.

2.   Države članice lahko pod pogoji, ki jih opredelijo, določijo, da se delavci, ki so zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, upoštevajo pri izračunu praga, nad katerim je treba v podjetju uporabniku ustanoviti organe, ki predstavljajo delavce in so predvideni po pravu Skupnosti in nacionalnem pravu ter kolektivnih pogodbah, in sicer enako, kot če bi bili delavci, ki bi jih podjetje uporabnik zaposlilo neposredno za enak čas.

3.   Državam članicam, ki izrabijo možnost iz odstavka 2, ni treba uveljaviti določb odstavka 1.

Člen 8

Obveščanje predstavnikov delavcev

Brez poseganja v nacionalne predpise in predpise Skupnosti o obveščanju in posvetovanju, ki so strožji in/ali podrobnejši, ter zlasti Direktivo 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (7) mora podjetje uporabnik priskrbeti ustrezne informacije o uporabi delavcev, zaposlenih pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, kadar obvešča o zaposlitvenem položaju v zadevnem podjetju organe, ki predstavljajo delavce in so ustanovljeni v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 9

Minimalne zahteve

1.   Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da uporabljajo ali sprejmejo za delavce ugodnejše zakone ali druge predpise ali da spodbujajo ali dopuščajo za delavce ugodnejše kolektivne pogodbe, sklenjene med socialnimi partnerji.

2.   Izvajanje te direktive v nobenem primeru ni zadostna podlaga za utemeljitev znižanja splošne ravni varstva delavcev na področjih, vključenih v to direktivo. To ne posega v pravice držav članic in/ali socialnih partnerjev, da zaradi spremenjenih okoliščin sprejmejo zakonske, druge predpise ali pogodbene ureditve, ki se razlikujejo od ureditve, obstoječe v času sprejetja te direktive, če vsakokrat zagotovijo izpolnjevanje minimalnih zahtev te direktive.

Člen 10

Kazni

1.   Države članice poskrbijo za ustrezne ukrepe za primer, da agencije za zagotavljanje začasnega dela ali podjetja uporabniki ne upoštevajo določb te direktive. Zlasti zagotovijo, da so na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki, da se omogoči izvrševanje obveznosti, ki izhajajo iz te direktive.

2.   Države članice določijo sistem kazni za kršitve nacionalnih predpisov, ki izvajajo to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh ukrepih do 5. decembra 2011. Države članice v najkrajšem možnem času Komisijo uradno obvestijo o vseh nadaljnjih spremembah teh ukrepov. Zlasti zagotovijo, da imajo delavci in/ali njihovi predstavniki na voljo ustrezne postopke za izvajanje obveznosti iz te direktive.

Člen 11

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 5. decembra 2011 ali zagotovijo, da socialni partnerji s sporazumom določijo potrebne predpise, pri čemer pa morajo države članice storiti vse potrebno, da lahko kadar koli zagotovijo, da se cilji te direktive uresničujejo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 12

Pregled s strani Komisije

Komisija po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji na ravni Skupnosti pregleda uporabo te direktive do 5. decembra 2013, da bi predlagala potrebne spremembe, če je to primerno.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 19. novembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 61, 14.3.2003, str. 124.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2002 (UL C 25 E, 29.1.2004, str. 368), Skupno stališče Sveta z dne 15. septembra 2008, stališče Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

3

(4)  Združenje UNICE je januarja 2007 spremenilo svoje ime v BUSINESSEUROPE.

4

(5)  UL L 206, 29.7.1991, str. 19.

5

(6)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

6

(7)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

7

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/15

---

SKLEP SVETA

z dne 27. novembra 2008

o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji

(2008/903/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) (1), ki je bil podpisan 26. oktobra 2004 (2) in je začel veljati 1. marca 2008 (3), ter zlasti člena 15(1) tega sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 15(1) Sporazuma določa, da se določbe schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji uporabljajo le v skladu s sklepom Sveta, ki se sprejme v ta namen po preveritvi, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za uporabo tega pravnega reda. |
| --- | --- |

(1)

Člen 15(1) Sporazuma določa, da se določbe schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji uporabljajo le v skladu s sklepom Sveta, ki se sprejme v ta namen po preveritvi, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za uporabo tega pravnega reda.

| (2) | Potem ko je Svet preveril, da Švicarska konfederacija izpolnjuje vse potrebne pogoje za uporabo schengenskega pravnega reda v delu, ki se nanaša na varstvo podatkov, je s Sklepom 2008/421/ES (4) odločil, da se določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s schengenskim informacijskim sistemom za Švicarsko konfederacijo uporabljajo od 14. avgusta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Potem ko je Svet preveril, da Švicarska konfederacija izpolnjuje vse potrebne pogoje za uporabo schengenskega pravnega reda v delu, ki se nanaša na varstvo podatkov, je s Sklepom 2008/421/ES (4) odločil, da se določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s schengenskim informacijskim sistemom za Švicarsko konfederacijo uporabljajo od 14. avgusta 2008.

| (3) | Svet je v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki ocenjevanja, kakor so določeni v Sklepu Izvršnega odbora o ustanovitvi Stalnega odbora Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (5), preveril, da Švicarska konfederacija izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo schengenskega pravnega reda na ostalih področjih schengenskega pravnega reda – kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem in vizumi. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki ocenjevanja, kakor so določeni v Sklepu Izvršnega odbora o ustanovitvi Stalnega odbora Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (5), preveril, da Švicarska konfederacija izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo schengenskega pravnega reda na ostalih področjih schengenskega pravnega reda – kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem in vizumi.

| (4) | Svet je 27. novembra 2008 sklenil, da Švicarska konfederacija izpolnjuje pogoje z vsakega navedenega področja. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 27. novembra 2008 sklenil, da Švicarska konfederacija izpolnjuje pogoje z vsakega navedenega področja.

| (5) | Glede ocenjevanja in izvajanja schengenskega pravnega reda na zračnih mejah bi bilo treba nadaljnje evalvacijske obiske opraviti pozneje. |
| --- | --- |

(5)

Glede ocenjevanja in izvajanja schengenskega pravnega reda na zračnih mejah bi bilo treba nadaljnje evalvacijske obiske opraviti pozneje.

| (6) | Zato je mogoče določiti datume za polno uporabo schengenskega pravnega reda, tj. datume, na katere bi bilo treba odpraviti kontrole oseb na notranjih mejah s Švicarsko konfederacijo. Če bi se nadaljnji evalvacijski obiski na zračnih mejah izkazali za neuspešne, bi bilo treba ponovno preučiti datume, določene za uporabo schengenskega pravnega reda, ki ureja odpravo kontrole oseb na zračnih mejah. |
| --- | --- |

(6)

Zato je mogoče določiti datume za polno uporabo schengenskega pravnega reda, tj. datume, na katere bi bilo treba odpraviti kontrole oseb na notranjih mejah s Švicarsko konfederacijo. Če bi se nadaljnji evalvacijski obiski na zračnih mejah izkazali za neuspešne, bi bilo treba ponovno preučiti datume, določene za uporabo schengenskega pravnega reda, ki ureja odpravo kontrole oseb na zračnih mejah.

| (7) | Od prvega izmed teh datumov bi se morale odpraviti omejitve uporabe schengenskega informacijskega sistema iz Sklepa 2008/421/ES. |
| --- | --- |

(7)

Od prvega izmed teh datumov bi se morale odpraviti omejitve uporabe schengenskega informacijskega sistema iz Sklepa 2008/421/ES.

| (8) | V skladu s členom 15(4) Sporazuma in členom 14(1) Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (6), bi se moral slednji sporazum izvajati od 12. decembra 2008 naprej. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 15(4) Sporazuma in členom 14(1) Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (6), bi se moral slednji sporazum izvajati od 12. decembra 2008 naprej.

| (9) | Sporazum med Švicarsko konfederacijo in Kraljevino Dansko o vzpostavitvi pravic in obveznosti med Dansko in Švicarsko konfederacijo glede določb iz schengenskega pravnega reda, ki izhajajo iz naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, določa, da bo navedeni sporazum za področja izvajanja, uporabe in razvoja schengenskega pravnega reda začel učinkovati na isti dan, kot začne učinkovati Sporazum. |
| --- | --- |

(9)

Sporazum med Švicarsko konfederacijo in Kraljevino Dansko o vzpostavitvi pravic in obveznosti med Dansko in Švicarsko konfederacijo glede določb iz schengenskega pravnega reda, ki izhajajo iz naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, določa, da bo navedeni sporazum za področja izvajanja, uporabe in razvoja schengenskega pravnega reda začel učinkovati na isti dan, kot začne učinkovati Sporazum.

| (10) | V skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Sporazuma in zaradi delne uporabe schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na podlagi Sklepa Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (7), in zlasti v skladu s prvim odstavkom člena 1 Sklepa bi se moral le del določb schengenskega pravnega reda, ki se uporabljajo za Švicarsko konfederacijo v njenih odnosih z državami članicami, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, uporabljati v odnosih Švicarske konfederacije z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Sporazuma in zaradi delne uporabe schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na podlagi Sklepa Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (7), in zlasti v skladu s prvim odstavkom člena 1 Sklepa bi se moral le del določb schengenskega pravnega reda, ki se uporabljajo za Švicarsko konfederacijo v njenih odnosih z državami članicami, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, uporabljati v odnosih Švicarske konfederacije z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske.

| (11) | V skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) Sporazuma in zaradi delne uporabe schengenskega pravnega reda s strani Cipra na eni strani in Bolgarije in Romunije na drugi, na podlagi člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005, bi se moral le del določb schengenskega pravnega reda, ki se uporablja v navedenih državah članicah, uporabljati tudi v Švicarski konfederaciji v njenih odnosih s temi državami članicami. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s tretjim pododstavkom člena 15(1) Sporazuma in zaradi delne uporabe schengenskega pravnega reda s strani Cipra na eni strani in Bolgarije in Romunije na drugi, na podlagi člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005, bi se moral le del določb schengenskega pravnega reda, ki se uporablja v navedenih državah članicah, uporabljati tudi v Švicarski konfederaciji v njenih odnosih s temi državami članicami.

| (12) | Sporazum med Švicarsko konfederacijo, Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v Švici, na Islandiji ali Norveškem, določa, da bo za področja izvajanja, uporabe in razvoja schengenskega pravnega reda začel veljati na isti dan, kot začne učinkovati Sporazum – |
| --- | --- |

(12)

Sporazum med Švicarsko konfederacijo, Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v Švici, na Islandiji ali Norveškem, določa, da bo za področja izvajanja, uporabe in razvoja schengenskega pravnega reda začel veljati na isti dan, kot začne učinkovati Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Vse določbe iz prilog A in B k Sporazumu in vsi akti, ki predstavljajo nadaljnji razvoj ene ali več teh določb, se uporabljajo za Švicarsko konfederacijo v njenih odnosih s Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko od 12. decembra 2008.

Kolikor te določbe urejajo odpravo kontrole oseb na notranjih mejah, se od 29. marca 2009 uporabljajo na zračnih mejah. Svet lahko ta datum odloži z navadno večino članov Sveta, ki predstavljajo vlade držav članic, za katere se uporabljajo določbe schengenskega pravnega reda, ki urejajo odpravo kontrole oseb na notranjih mejah. V takem primeru Svet v soglasju teh članov določi nov datum.

Vse omejitve pri uporabi schengenskega informacijskega sistema s strani zadevnih držav članic se odpravijo 8. decembra 2008.

2.   Določbe schengenskega pravnega reda, ki učinkujejo v Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske na podlagi člena 1 Sklepa 2004/926/ES, in vsi akti, ki predstavljajo nadaljnji razvoj ene ali več teh določb, se uporabljajo za Švicarsko konfederacijo v njenih odnosih z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske od 12. decembra 2008.

3.   Določbe schengenskega pravnega reda, ki se uporabljajo na Cipru na eni strani in v Bolgariji in Romuniji na drugi, na podlagi člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005, in vsi akti, ki predstavljajo nadaljnji razvoj ene ali več teh določb, se uporabljajo za Švicarsko konfederacijo v njenih odnosih s Ciprom, Bolgarijo in Romunijo od 12. decembra 2008.

Člen 2

Z odstopanjem od Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (8), se Švici dovoli, da ohrani izvzetje vizumske obveznosti za Antigvo in Barbudo, Bahame, Barbados ter Saint Kitts in Nevis od 12. decembra 2008 do začetka veljavnosti sporazumov o odpravi vizumov med Evropsko skupnostjo in vsako od teh držav.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

1

(2)  Sklepa Sveta 2004/849/ES (UL L 368, 15.12.2004, str. 26) in 2004/860/ES (UL L 370, 17.12.2004, str. 78).

2

(3)  Sklepa Sveta 2008/146/ES (UL L 53, 27.2.2008, str. 1) in 2008/149/PNZ (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

3

(4)  UL L 149, 7.6.2008, str. 74.

4

(5)  UL L 239, 22.9.2000, str. 138.

5

(6)  UL L 53, 27.2.2008, str. 5.

6

(7)  UL L 395, 31.12.2004, str. 70.

7

(8)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

8

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/18

---

SKLEP SVETA

z dne 27. novembra 2008

o imenovanju nizozemskega člana in dveh nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij

(2008/904/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 te pogodbe,

ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010.

| (2) | Zaradi odstopa g. Nica SCHOOFA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi odstopa g. Lodewijka ASSCHERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana po odstopu. Mesto nadomestnega člana se je sprostilo zaradi imenovanja g. Basa VERKERKA s tem sklepom za člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi odstopa g. Nica SCHOOFA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi odstopa g. Lodewijka ASSCHERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana po odstopu. Mesto nadomestnega člana se je sprostilo zaradi imenovanja g. Basa VERKERKA s tem sklepom za člana Odbora regij –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

| (a) | za člana:






  — | g. Bas VERKERK, Burgemeester van Delft (sprememba mandata), |
| --- | --- | --- |

(a)

za člana:

—

g. Bas VERKERK, Burgemeester van Delft (sprememba mandata),

in

| (b) | za nadomestna člana:






  — | g. Job COHEN, Burgemeester van Amsterdam, |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestna člana:

—

g. Job COHEN, Burgemeester van Amsterdam,

| — | g. Hans KOK, Burgemeester van Hof van Twente. |
| --- | --- |

—

g. Hans KOK, Burgemeester van Hof van Twente.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednik

L. CHATEL

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/19

---

ODLOČBA SVETA

z dne 27. novembra 2008

o spremembi priloge 13 Skupnih konzularnih navodil za izpolnjevanje vizumske nalepke

(2008/905/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001 z dne 24. aprila 2001 s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki preverjanja prošenj za vizume (1) in zlasti člena 1(1) Uredbe,

ob upoštevanju pobude Francije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupna konzularna navodila je treba posodobiti, da bo v njih upoštevana polna uporaba določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji na podlagi Sklepa 2008/903/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Skupna konzularna navodila je treba posodobiti, da bo v njih upoštevana polna uporaba določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji na podlagi Sklepa 2008/903/ES (2).

| (2) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta odločba nadgrajuje schengenski pravni red v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih od sprejetja te odločbe odloči, ali bo to odločbo prenesla v svoje notranje pravo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta odločba nadgrajuje schengenski pravni red v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih od sprejetja te odločbe odloči, ali bo to odločbo prenesla v svoje notranje pravo.

| (3) | Ta odločba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (3). |
| --- | --- |

(3)

Ta odločba predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (3).

| (4) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(4)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (5) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (6) | Ta odločba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 sklepov Sveta 2008/146/ES (7). |
| --- | --- |

(6)

Ta odločba predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 sklepov Sveta 2008/146/ES (7).

| (7) | Ta odločba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 sklepov Sveta 2008/261/ES (9). |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki sodijo na področje iz točke B člena 1 sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 sklepov Sveta 2008/261/ES (9).

| (8) | Ta odločba za Ciper predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(8)

Ta odločba za Ciper predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (9) | Ta odločba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 – |
| --- | --- |

(9)

Ta odločba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Na seznam oznak držav iz primerov 11 in 14 v Prilogi 13 Skupnih konzularnih navodil se doda naslednja oznaka:

„Švicarska konfederacija: CH“.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od datuma, določenega v prvem pododstavku člena 1(1) Sklepa 2008/903/ES o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Švicarski konfederaciji (10).

10

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL L 116, 26.4.2001, str. 2.

1

(2)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.

2

(3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

3

(4)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

4

(5)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

5

(6)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

6

(7)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

7

(8)  Dokument Sveta 16462/06; dostopen na: http://register.consilium.europa.eu

8

(9)  UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

9

(10)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.

10

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/21

---

SKLEP SVETA

z dne 27. novembra 2008

o imenovanju dveh danskih članov in dveh danskih nadomestnih članov Odbora regij

(2008/906/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga danske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

| (2) | Zaradi izteka mandata ge. Mone HEIBERG in ge. Helene LUND sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij. Zaradi izteka mandata g. Jensa Christiana GJESINGA in ge. Tove LARSEN sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata ge. Mone HEIBERG in ge. Helene LUND sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij. Zaradi izteka mandata g. Jensa Christiana GJESINGA in ge. Tove LARSEN sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

| (a) | za člane: | ga. Helene LUND, Byrådsmedlem, Furesø Kommune (sprememba mandata), |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane:

ga. Helene LUND, Byrådsmedlem, Furesø Kommune (sprememba mandata),

| | ga. Mona HEIBERG, 1. Næstformand for Borgerrepræsentationen, Københavns Kommune (sprememba mandata); |
| --- | --- |

ga. Mona HEIBERG, 1. Næstformand for Borgerrepræsentationen, Københavns Kommune (sprememba mandata);

| (b) | za nadomestne člane: | g. Jens Christian GJESING, 1. Viceborgmester, Haderslev Kommune (sprememba mandata), |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestne člane:

g. Jens Christian GJESING, 1. Viceborgmester, Haderslev Kommune (sprememba mandata),

| | ga. Tove LARSEN, Borgmester, Aabenraa Kommune (sprememba mandata). |
| --- | --- |

ga. Tove LARSEN, Borgmester, Aabenraa Kommune (sprememba mandata).

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednik

L. CHATEL

---

(1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.

1

---

Komisija

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/22

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. novembra 2008

o jamstvih glede zdravstvenega stanja za prevoz kopitarjev iz ene tretje države v drugo, v skladu s členom 9(1)(c) Direktive Sveta 91/496/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6296)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/907/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1), in zlasti člena 9(1)(c) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 94/467/ES z dne 13. julija 1994 o jamstvih glede zdravstvenega stanja za prevoz kopitarjev iz ene tretje države v drugo, v skladu s členom 9(1)(c) Direktive 91/496/EGS (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 94/467/ES z dne 13. julija 1994 o jamstvih glede zdravstvenega stanja za prevoz kopitarjev iz ene tretje države v drugo, v skladu s členom 9(1)(c) Direktive 91/496/EGS (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati.

| (2) | V skladu s členom 9(1)(c) Direktive 91/496/EGS je treba določiti zdravstvena jamstva za prevoz živali iz ene tretje države v drugo. Pojavile so se nekatere težave glede premikov kopitarjev iz ene tretje države v drugo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 9(1)(c) Direktive 91/496/EGS je treba določiti zdravstvena jamstva za prevoz živali iz ene tretje države v drugo. Pojavile so se nekatere težave glede premikov kopitarjev iz ene tretje države v drugo.

| (3) | Odločba Komisije 92/260/EGS (4), določa veterinarske pogoje in veterinarsko spričevalo, ki se zahteva pri začasnem uvozu registriranih konj. Ti pogoji zagotavljajo vsa potrebna jamstva glede zdravstvenega stanja Skupnosti. Tako je treba pri jamstvih glede zdravstvenega stanja živali, ki se uporabljajo pri premiku kopitarjev iz ene tretje države v drugo, sklicevati na pogoje zdravstvenega varstva, določene v Odločbi 92/260/EGS. Ta odločba med drugim zahteva določeno bivanje v državi odpošiljateljici. Vendar pa bivanje v državah članicah ali določenih navedenih tretjih državah lahko velja za izračun obravnavanega obdobja, če so izpolnjene vsaj enake zdravstvene zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 92/260/EGS (4), določa veterinarske pogoje in veterinarsko spričevalo, ki se zahteva pri začasnem uvozu registriranih konj. Ti pogoji zagotavljajo vsa potrebna jamstva glede zdravstvenega stanja Skupnosti. Tako je treba pri jamstvih glede zdravstvenega stanja živali, ki se uporabljajo pri premiku kopitarjev iz ene tretje države v drugo, sklicevati na pogoje zdravstvenega varstva, določene v Odločbi 92/260/EGS. Ta odločba med drugim zahteva določeno bivanje v državi odpošiljateljici. Vendar pa bivanje v državah članicah ali določenih navedenih tretjih državah lahko velja za izračun obravnavanega obdobja, če so izpolnjene vsaj enake zdravstvene zahteve.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega Odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega Odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Kopitarji na poti iz ene tretje države v drugo morajo prihajati iz tretje države, ki je navedena v Prilogi I k Odločbi 92/260/EGS.

2.   Kopitarjem iz odstavka 1 mora biti priloženo spričevalo z naslovom „Tranzitno spričevalo za transport kopitarjev iz ene tretje države v drugo“. To spričevalo mora obsegati oddelke I, II in III veterinarskega spričevala, razen točke (e)(v), ki ustreza tretji državi porekla, navedeni v Prilogi II k Odločbi 92/260/EGS. Poleg tega mora obsegati naslednje rubrike.

| „IV. | Kopitarji prihajajo iz: ...
  (država)
  in potujejo v: ...
  (država) |
| --- | --- |

„IV.

Kopitarji prihajajo iz: ...

(država)

in potujejo v: ...

(država)

| V. | Žig in podpis uradnega veterinarja: ...“ |
| --- | --- |

V.

Žig in podpis uradnega veterinarja: ...“

3.   Z odstopanjem od določb v odstavku 2 in samo v primeru registriranih kopitarjev, se seznam držav v tretji alinei točke (d) razdelka III spričeval A, B, C, D in E v Prilogi II k Odločbi 92/260/EGS nadomesti s seznamom tretjih držav v skupinah od A do E v Prilogi I k tej Odločbi.

Člen 2

Odločba 94/467/ES se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno odločbo se upoštevajo kot sklici na to odločbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. novembra 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56.

1

(2)  UL L 190, 26.7.1994, str. 28.

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  UL L 130, 15.5.1992, str. 67.

4

---

PRILOGA I

RAZVELJAVLJENA ODLOČBA S SEZNAMOM NJENIH ZAPOREDNIH SPREMEMB

| Odločba Komisije 94/467/ES
  (UL L 190, 26.7.1994, str. 28). | |
| --- | --- |
| Odločba Komisije 96/81/ES
  (UL L 19, 25.1.1996, str. 53). | Samo člen 4 |
| Odločba Komisije 2001/662/ES
  (UL L 232, 30.8.2001, str. 28). | |

Odločba Komisije 94/467/ES

(UL L 190, 26.7.1994, str. 28).

Odločba Komisije 96/81/ES

(UL L 19, 25.1.1996, str. 53).

Samo člen 4

Odločba Komisije 2001/662/ES

(UL L 232, 30.8.2001, str. 28).

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Odločba 94/467/ES | Ta odločba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| — | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 3 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Odločba 94/467/ES

Ta odločba

Člen 1

Člen 1

—

Člen 2

Člen 2

Člen 3

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. novembra 2008

o pooblastitvi nekaterih držav članic za revizijo njihovih letnih programov spremljanja BSE

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 7288)

(Besedilo v španskem, danskem, nemškem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, nizozemskem, portugalskem, finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/908/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila o preprečevanju, nadzoru in izkoreninjenju transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uredba določa, da mora vsaka država članica izvajati letni program spremljanja raznih oblik TSE na podlagi aktivnega in pasivnega nadzora v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila o preprečevanju, nadzoru in izkoreninjenju transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uredba določa, da mora vsaka država članica izvajati letni program spremljanja raznih oblik TSE na podlagi aktivnega in pasivnega nadzora v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi.

| (2) | V skladu s členom 6(1b) Uredbe (ES) št. 999/2001 lahko države članice, ki lahko dokažejo izboljšanje epidemioloških razmer v državi po merilih, ki se predpišejo v skladu s postopkom iz navedenega člena, predložijo vlogo za revizijo svojih letnih programov spremljanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(1b) Uredbe (ES) št. 999/2001 lahko države članice, ki lahko dokažejo izboljšanje epidemioloških razmer v državi po merilih, ki se predpišejo v skladu s postopkom iz navedenega člena, predložijo vlogo za revizijo svojih letnih programov spremljanja.

| (3) | Točka 7 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa informacije, ki jih je treba predložiti Komisiji, ter epidemiološka merila, ki jih morajo izpolnjevati države članice, če želijo revidirati svoj program spremljanja. |
| --- | --- |

(3)

Točka 7 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa informacije, ki jih je treba predložiti Komisiji, ter epidemiološka merila, ki jih morajo izpolnjevati države članice, če želijo revidirati svoj program spremljanja.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane je 17. julija 2008 izdala dve znanstveni mnenji v zvezi z revidiranjem sistema spremljanja BSE v nekaterih državah članicah. Mnenji ocenjujeta raven dodatnega tveganja za zdravje ljudi in živali po izvajanju revidiranega sistema spremljanja BSE v 15 državah članicah Skupnosti pred 1. majem 2004 ter ugotavljata, da bi v navedenih državah članicah spregledali manj kot en primer BSE na leto, če bi se starost govedi, zajete v spremljanje BSE, povečala s 24 na 48 mesecev. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane je 17. julija 2008 izdala dve znanstveni mnenji v zvezi z revidiranjem sistema spremljanja BSE v nekaterih državah članicah. Mnenji ocenjujeta raven dodatnega tveganja za zdravje ljudi in živali po izvajanju revidiranega sistema spremljanja BSE v 15 državah članicah Skupnosti pred 1. majem 2004 ter ugotavljata, da bi v navedenih državah članicah spregledali manj kot en primer BSE na leto, če bi se starost govedi, zajete v spremljanje BSE, povečala s 24 na 48 mesecev.

| (5) | 17. julija 2008 je Italija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(5)

17. julija 2008 je Italija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (6) | 7. avgusta 2008 je Irska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(6)

7. avgusta 2008 je Irska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (7) | 13. avgusta 2008 je Avstrija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(7)

13. avgusta 2008 je Avstrija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (8) | 13. avgusta 2008 je Danska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(8)

13. avgusta 2008 je Danska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (9) | 15. avgusta 2008 je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(9)

15. avgusta 2008 je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (10) | 20. avgusta 2008 je Luksemburg Komisiji predložil vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(10)

20. avgusta 2008 je Luksemburg Komisiji predložil vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (11) | 28. avgusta 2008 je Nemčija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(11)

28. avgusta 2008 je Nemčija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (12) | 28. avgusta 2008 je Nizozemska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(12)

28. avgusta 2008 je Nizozemska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (13) | 29. avgusta 2008 je Finska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(13)

29. avgusta 2008 je Finska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (14) | 29. avgusta 2008 je Švedska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(14)

29. avgusta 2008 je Švedska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (15) | 4. septembra 2008 je Portugalska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(15)

4. septembra 2008 je Portugalska Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (16) | 8. septembra 2008 je Francija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(16)

8. septembra 2008 je Francija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (17) | 9. septembra 2008 je Španija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(17)

9. septembra 2008 je Španija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (18) | 11. septembra 2008 je Belgija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(18)

11. septembra 2008 je Belgija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (19) | 17. septembra 2008 je Grčija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE. |
| --- | --- |

(19)

17. septembra 2008 je Grčija Komisiji predložila vlogo za revizijo svojega letnega programa spremljanja BSE.

| (20) | Vloge, ki jih je predložilo navedenih 15 držav članic, je 18. septembra 2008 ocenila ad hoc delovna skupina izvedencev, ki je ugotovila, da so analize tveganja, ki so jih države članice priložile svojim vlogam, ustrezne in bodo zagotavljale varovanje zdravja ljudi in živali. Skupina izvedencev je preverila tudi vse zahteve iz tretjega pododstavka člena 6(1b) in vsa epidemiološka merila iz točke 7 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001, ki jih morajo izpolnjevati države članice, da dokažejo izboljšanje epidemioloških razmer, ter ugotovila, da so tudi ta merila in zahteve izpolnjene. |
| --- | --- |

(20)

Vloge, ki jih je predložilo navedenih 15 držav članic, je 18. septembra 2008 ocenila ad hoc delovna skupina izvedencev, ki je ugotovila, da so analize tveganja, ki so jih države članice priložile svojim vlogam, ustrezne in bodo zagotavljale varovanje zdravja ljudi in živali. Skupina izvedencev je preverila tudi vse zahteve iz tretjega pododstavka člena 6(1b) in vsa epidemiološka merila iz točke 7 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001, ki jih morajo izpolnjevati države članice, da dokažejo izboljšanje epidemioloških razmer, ter ugotovila, da so tudi ta merila in zahteve izpolnjene.

| (21) | Zato je primerno, da se 15 držav članic, katerih vloge so bile ugodno ocenjene, pooblasti za revizijo njihovih letnih programov spremljanja ter da se v navedenih državah članicah obdrži nova 48-mesečna starostna meja za testiranje na BSE. |
| --- | --- |

(21)

Zato je primerno, da se 15 držav članic, katerih vloge so bile ugodno ocenjene, pooblasti za revizijo njihovih letnih programov spremljanja ter da se v navedenih državah članicah obdrži nova 48-mesečna starostna meja za testiranje na BSE.

| (22) | Vloge za revizijo letnih programov spremljanja BSE je Komisiji predložilo tudi nekaj držav članic, ki so se Skupnosti pridružile 1. maja 2004, vendar so začele izvajati ukrepe za izpolnjevanje meril v letih pred pristopom. Urad za prehrano in veterinarstvo naj bi poleg znanstvene ocene v teh državah članicah in tudi tistih, ki bodo predložile vloge za revizijo svojih programov, izvedel še inšpekcijski pregled zaradi preveritve izpolnjevanja epidemioloških meril. Komisija je prejela vlogo Slovenije in Cipra za revizijo. |
| --- | --- |

(22)

Vloge za revizijo letnih programov spremljanja BSE je Komisiji predložilo tudi nekaj držav članic, ki so se Skupnosti pridružile 1. maja 2004, vendar so začele izvajati ukrepe za izpolnjevanje meril v letih pred pristopom. Urad za prehrano in veterinarstvo naj bi poleg znanstvene ocene v teh državah članicah in tudi tistih, ki bodo predložile vloge za revizijo svojih programov, izvedel še inšpekcijski pregled zaradi preveritve izpolnjevanja epidemioloških meril. Komisija je prejela vlogo Slovenije in Cipra za revizijo.

| (23) | Iz praktičnih razlogov je smiselno, da se datum začetka revidiranih letnih programov spremljanja ujema s proračunskim letom Skupnosti. |
| --- | --- |

(23)

Iz praktičnih razlogov je smiselno, da se datum začetka revidiranih letnih programov spremljanja ujema s proračunskim letom Skupnosti.

| (24) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Od 1. januarja 2009 lahko države članice, navedene v Prilogi, revidirajo svoje letne programe spremljanja, kot je določeno v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 999/2001 („revidirani letni programi spremljanja“).

Člen 2

Revidirani letni programi spremljanja se uporabljajo samo za nacionalno populacijo goveda zadevne države članice in zajemajo najmanj vse govedo, ki je starejše od 48 mesecev in spada v naslednje podpopulacije:

| (a) | živali, navedene v točki 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(a)

živali, navedene v točki 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (b) | živali, navedene v točki 2.1 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(b)

živali, navedene v točki 2.1 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (c) | živali, navedene v točki 3.1 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001. |
| --- | --- |

(c)

živali, navedene v točki 3.1 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 28. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

---

PRILOGA

Seznam držav članic

| — | Belgija |
| --- | --- |

—

Belgija

| — | Danska |
| --- | --- |

—

Danska

| — | Nemčija |
| --- | --- |

—

Nemčija

| — | Irska |
| --- | --- |

—

Irska

| — | Grčija |
| --- | --- |

—

Grčija

| — | Španija |
| --- | --- |

—

Španija

| — | Francija |
| --- | --- |

—

Francija

| — | Italija |
| --- | --- |

—

Italija

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Nizozemska |
| --- | --- |

—

Nizozemska

| — | Avstrija |
| --- | --- |

—

Avstrija

| — | Portugalska |
| --- | --- |

—

Portugalska

| — | Finska |
| --- | --- |

—

Finska

| — | Švedska |
| --- | --- |

—

Švedska

| — | Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/27

---

OKVIRNI SKLEP SVETA 2008/909/PNZ

z dne 27. novembra 2008

o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31(1)(a) in 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 potrdil načelo vzajemnega priznavanja, ki naj bi postalo temelj pravosodnega sodelovanja znotraj Unije, tako v civilnih kot v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je na zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 potrdil načelo vzajemnega priznavanja, ki naj bi postalo temelj pravosodnega sodelovanja znotraj Unije, tako v civilnih kot v kazenskih zadevah.

| (2) | Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi iz Tampereja sprejel Program ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah (1), v katerem poziva k presoji potrebe po modernih mehanizmih za vzajemno priznavanje pravnomočnih kazenskih obsodb, ki vključujejo odvzem prostosti (ukrep 14) in k razširitvi uporabe načela premestitve obsojenih oseb na osebe s prebivališčem v državi članici (ukrep 16). |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. novembra 2000 v skladu s sklepi iz Tampereja sprejel Program ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah (1), v katerem poziva k presoji potrebe po modernih mehanizmih za vzajemno priznavanje pravnomočnih kazenskih obsodb, ki vključujejo odvzem prostosti (ukrep 14) in k razširitvi uporabe načela premestitve obsojenih oseb na osebe s prebivališčem v državi članici (ukrep 16).

| (3) | Haaški program za krepitev območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (2) zahteva od držav članic, da dokončajo program ukrepov, zlasti na področju izvrševanja pravnomočnih zapornih kazni. |
| --- | --- |

(3)

Haaški program za krepitev območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (2) zahteva od držav članic, da dokončajo program ukrepov, zlasti na področju izvrševanja pravnomočnih zapornih kazni.

| (4) | Vse države članice so ratificirale Konvencijo Sveta Evrope o transferju obsojenih oseb z dne 21. marca 1983. V skladu s to konvencijo je transfer obsojenih oseb z namenom prestajanja preostalega dela sankcije mogoč samo v državo njihovega državljanstva in le z njihovo privolitvijo ter s soglasjem vpletenih držav. Dodatnega protokola h Konvenciji z dne 18. decembra 1997, ki pod določenimi pogoji dovoljuje premestitev brez privolitve posameznika, niso ratificirale vse države članice. Noben od teh instrumentov ne nalaga obveznosti prevzema odgovornosti za obsojene osebe z namenom izvršitve obsodbe oziroma naloga sodišča. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice so ratificirale Konvencijo Sveta Evrope o transferju obsojenih oseb z dne 21. marca 1983. V skladu s to konvencijo je transfer obsojenih oseb z namenom prestajanja preostalega dela sankcije mogoč samo v državo njihovega državljanstva in le z njihovo privolitvijo ter s soglasjem vpletenih držav. Dodatnega protokola h Konvenciji z dne 18. decembra 1997, ki pod določenimi pogoji dovoljuje premestitev brez privolitve posameznika, niso ratificirale vse države članice. Noben od teh instrumentov ne nalaga obveznosti prevzema odgovornosti za obsojene osebe z namenom izvršitve obsodbe oziroma naloga sodišča.

| (5) | Procesne pravice v kazenskih postopkih so ključnega pomena za zagotovitev vzajemnega zaupanja med državami članicami pri pravosodnem sodelovanju. Odnosi med državami članicami, ki temeljijo na vzajemnem zaupanju v pravne sisteme drugih držav članic, omogočajo priznavanje odločb organov države izdajateljice s strani države izvršiteljice. Zato bi bilo treba načrtovati nadaljnji razvoj sodelovanja, predviden v instrumentih Sveta Evrope glede izvrševanja kazenskih sodb, zlasti kadar so bili državljani Unije v drugi državi članici s kazensko sodbo obsojeni na zaporno kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti. Ne glede na potrebo po tem, da se obsojeni osebi zagotovijo ustrezna jamstva v postopku, naj ne bi bilo več nujno potrebno v vseh primerih zahtevati njenega privolitve za posredovanje sodbe v drugo državo članico zaradi priznanja in izvršitve izrečene kazenske sankcije. |
| --- | --- |

(5)

Procesne pravice v kazenskih postopkih so ključnega pomena za zagotovitev vzajemnega zaupanja med državami članicami pri pravosodnem sodelovanju. Odnosi med državami članicami, ki temeljijo na vzajemnem zaupanju v pravne sisteme drugih držav članic, omogočajo priznavanje odločb organov države izdajateljice s strani države izvršiteljice. Zato bi bilo treba načrtovati nadaljnji razvoj sodelovanja, predviden v instrumentih Sveta Evrope glede izvrševanja kazenskih sodb, zlasti kadar so bili državljani Unije v drugi državi članici s kazensko sodbo obsojeni na zaporno kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti. Ne glede na potrebo po tem, da se obsojeni osebi zagotovijo ustrezna jamstva v postopku, naj ne bi bilo več nujno potrebno v vseh primerih zahtevati njenega privolitve za posredovanje sodbe v drugo državo članico zaradi priznanja in izvršitve izrečene kazenske sankcije.

| (6) | Ta okvirni sklep bi bilo treba izvajati in uporabljati na način, ki bi omogočal spoštovanje splošnih načel enakosti, pravičnosti in razumnosti. |
| --- | --- |

(6)

Ta okvirni sklep bi bilo treba izvajati in uporabljati na način, ki bi omogočal spoštovanje splošnih načel enakosti, pravičnosti in razumnosti.

| (7) | Člen 4(1)(c) vsebuje diskrecijsko določbo, ki bi omogočala, da se potrdilo in sodba na primer posredujeta državi članici državljanstva obsojene osebe, razen v primerih iz odstavka 1(a) in (b), ali državi članici, v kateri obsojena oseba živi in neprekinjeno zakonito prebiva vsaj pet let ter bo v njej obdržala pravico do stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

(7)

Člen 4(1)(c) vsebuje diskrecijsko določbo, ki bi omogočala, da se potrdilo in sodba na primer posredujeta državi članici državljanstva obsojene osebe, razen v primerih iz odstavka 1(a) in (b), ali državi članici, v kateri obsojena oseba živi in neprekinjeno zakonito prebiva vsaj pet let ter bo v njej obdržala pravico do stalnega prebivališča.

| (8) | V primerih iz člena 4(1)(c) se posredovanje sodbe in potrdila državi izvršiteljici izvede na podlagi posvetovanj med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice ter s privolitvijo pristojnega organa države izvršiteljice. Pristojni organi bi morali upoštevati dejavnike, kot so na primer trajanje bivanja ali druge vezi z državo izvršiteljico. V primerih, ko bi obsojena oseba v skladu z nacionalno zakonodajo ali mednarodnimi instrumenti lahko bila premeščena v državo članico ali tretjo državo, bi morali pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice s posvetovanji preučiti, ali bi izvršitev v državi izvršiteljici omogočila boljšo socialno rehabilitacijo kot njena izvršitev v tretji državi. |
| --- | --- |

(8)

V primerih iz člena 4(1)(c) se posredovanje sodbe in potrdila državi izvršiteljici izvede na podlagi posvetovanj med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice ter s privolitvijo pristojnega organa države izvršiteljice. Pristojni organi bi morali upoštevati dejavnike, kot so na primer trajanje bivanja ali druge vezi z državo izvršiteljico. V primerih, ko bi obsojena oseba v skladu z nacionalno zakonodajo ali mednarodnimi instrumenti lahko bila premeščena v državo članico ali tretjo državo, bi morali pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice s posvetovanji preučiti, ali bi izvršitev v državi izvršiteljici omogočila boljšo socialno rehabilitacijo kot njena izvršitev v tretji državi.

| (9) | Izvršitev kazenske sankcije v državi izvršiteljici bi morala izboljšati možnost socialne rehabilitacije obsojene osebe. Da se prepriča o tem, da bo izvršitev kazenske sankcije s strani države izvršiteljice omogočila lažjo socialno rehabilitacijo obsojene osebe, bi moral pristojni organ države izdajateljice upoštevati dejavnike, kakršen je na primer navezanost osebe na državo izvršiteljico, ter dejstvo, da obsojena oseba smatra, da ima v državi izvršiteljici družinske, jezikovne, kulturne, socialne ali ekonomske in druge vezi. |
| --- | --- |

(9)

Izvršitev kazenske sankcije v državi izvršiteljici bi morala izboljšati možnost socialne rehabilitacije obsojene osebe. Da se prepriča o tem, da bo izvršitev kazenske sankcije s strani države izvršiteljice omogočila lažjo socialno rehabilitacijo obsojene osebe, bi moral pristojni organ države izdajateljice upoštevati dejavnike, kakršen je na primer navezanost osebe na državo izvršiteljico, ter dejstvo, da obsojena oseba smatra, da ima v državi izvršiteljici družinske, jezikovne, kulturne, socialne ali ekonomske in druge vezi.

| (10) | Mnenje obsojene osebe iz člena 6(3) je lahko koristno zlasti pri uporabi člena 4(4). Beseda „zlasti“ bi morala zajemati tudi primere, ko mnenje obsojene osebe vsebuje informacije, ki bi utegnile biti pomembne za razloge za nepriznanje in neizvršitev. Določbe členov 4(4) in 6(3) ne predstavljajo razloga za zavrnitev zaradi socialne rehabilitacije. |
| --- | --- |

(10)

Mnenje obsojene osebe iz člena 6(3) je lahko koristno zlasti pri uporabi člena 4(4). Beseda „zlasti“ bi morala zajemati tudi primere, ko mnenje obsojene osebe vsebuje informacije, ki bi utegnile biti pomembne za razloge za nepriznanje in neizvršitev. Določbe členov 4(4) in 6(3) ne predstavljajo razloga za zavrnitev zaradi socialne rehabilitacije.

| (11) | Poljska potrebuje več časa kot druge države članice za soočenje s praktičnimi in materialnimi posledicami premestitve poljskih državljanov, ki so bili obsojeni v drugih državah članicah, zlasti v luči povečane mobilnosti poljskih državljanov v Uniji. Zaradi tega bi bilo treba predvideti po obsegu omejeno začasno odstopanje za največ pet let. |
| --- | --- |

(11)

Poljska potrebuje več časa kot druge države članice za soočenje s praktičnimi in materialnimi posledicami premestitve poljskih državljanov, ki so bili obsojeni v drugih državah članicah, zlasti v luči povečane mobilnosti poljskih državljanov v Uniji. Zaradi tega bi bilo treba predvideti po obsegu omejeno začasno odstopanje za največ pet let.

| (12) | Ta okvirni sklep bi se moral smiselno uporabljati tudi za izvrševanje kazenskih sankcij v primerih iz členov 4(6) in 5(3) Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (3). To med drugim pomeni, da bi lahko država izvršiteljica brez poseganja v Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ preverjala obstoj razlogov za nepriznanje in neizvršitev iz člena 9 tega okvirnega sklepa, vključno s preverjanjem dvojne kaznivosti, če je država izvršiteljica podala izjavo v skladu s členom 7(4) tega okvirnega sklepa kot pogoj za priznanje in izvršitev sodbe z namenom predaje osebe ali izvršitve kazenske sankcije v primerih iz člena 7(4) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ. |
| --- | --- |

(12)

Ta okvirni sklep bi se moral smiselno uporabljati tudi za izvrševanje kazenskih sankcij v primerih iz členov 4(6) in 5(3) Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (3). To med drugim pomeni, da bi lahko država izvršiteljica brez poseganja v Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ preverjala obstoj razlogov za nepriznanje in neizvršitev iz člena 9 tega okvirnega sklepa, vključno s preverjanjem dvojne kaznivosti, če je država izvršiteljica podala izjavo v skladu s členom 7(4) tega okvirnega sklepa kot pogoj za priznanje in izvršitev sodbe z namenom predaje osebe ali izvršitve kazenske sankcije v primerih iz člena 7(4) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ.

| (13) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in so odražena v Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti v poglavju VI Listine. Ničesar iz tega okvirnega sklepa se ne bi smelo razlagati kot prepoved zavrnitve izvršitve odločbe, kadar obstajajo objektivni razlogi za prepričanje, da je bila kazenska sankcija izrečena z namenom kaznovanja osebe na podlagi njenega spola, rase, vere, narodnosti, državljanstva, jezika, političnega prepričanja ali spolne usmerjenosti ali, da je oseba zaradi katerega koli od teh razlogov lahko v slabšem položaju. |
| --- | --- |

(13)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in so odražena v Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti v poglavju VI Listine. Ničesar iz tega okvirnega sklepa se ne bi smelo razlagati kot prepoved zavrnitve izvršitve odločbe, kadar obstajajo objektivni razlogi za prepričanje, da je bila kazenska sankcija izrečena z namenom kaznovanja osebe na podlagi njenega spola, rase, vere, narodnosti, državljanstva, jezika, političnega prepričanja ali spolne usmerjenosti ali, da je oseba zaradi katerega koli od teh razlogov lahko v slabšem položaju.

| (14) | Ta okvirni sklep nobeni državi članici ne bi smel preprečevati, da uporablja svoja ustavna pravila glede pravičnega postopka, svobode združevanja, svobode tiska in svobode izražanja v drugih medijih. |
| --- | --- |

(14)

Ta okvirni sklep nobeni državi članici ne bi smel preprečevati, da uporablja svoja ustavna pravila glede pravičnega postopka, svobode združevanja, svobode tiska in svobode izražanja v drugih medijih.

| (15) | Ta okvirni sklep bi bilo treba uporabljati v skladu s pravico državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, kot je določena v členu 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Ta okvirni sklep bi bilo treba uporabljati v skladu s pravico državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, kot je določena v členu 18 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

| (16) | Ta okvirni sklep bi bilo treba uporabljati v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti, med drugim zlasti z Direktivo Sveta 2003/86/ES (4), Direktivo Sveta 2003/109/ES (5) in Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(16)

Ta okvirni sklep bi bilo treba uporabljati v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti, med drugim zlasti z Direktivo Sveta 2003/86/ES (4), Direktivo Sveta 2003/109/ES (5) in Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (17) | Kadar se ta okvirni sklep sklicuje na državo, kjer obsojena oseba „živi“, je mišljen kraj, na katerega je ta oseba navezana zaradi običajnega prebivališča in na podlagi dejavnikov, kot so družinske, socialne ali poklicne vezi. |
| --- | --- |

(17)

Kadar se ta okvirni sklep sklicuje na državo, kjer obsojena oseba „živi“, je mišljen kraj, na katerega je ta oseba navezana zaradi običajnega prebivališča in na podlagi dejavnikov, kot so družinske, socialne ali poklicne vezi.

| (18) | Pri uporabi člena 5(1) bi bilo treba omogočiti, da se sodba ali overjena kopija sodbe in potrdilo posredujeta pristojnemu organu v državi izvršiteljici, in sicer na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis, na primer prek elektronske pošte ali faksa, pod pogoji, ki državi izvršiteljici omogočajo, da ugotovi njuno verodostojnost. |
| --- | --- |

(18)

Pri uporabi člena 5(1) bi bilo treba omogočiti, da se sodba ali overjena kopija sodbe in potrdilo posredujeta pristojnemu organu v državi izvršiteljici, in sicer na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis, na primer prek elektronske pošte ali faksa, pod pogoji, ki državi izvršiteljici omogočajo, da ugotovi njuno verodostojnost.

| (19) | V primerih iz člena 9(1)(k) bi morala država izvršiteljica razmisliti o možnosti prilagoditve kazenske sankcije v skladu s tem okvirnim sklepom, preden se odloči zavrniti priznanje in izvršitev kazenske sankcije, ki vključuje ukrep, ki ni zaporna kazen. |
| --- | --- |

(19)

V primerih iz člena 9(1)(k) bi morala država izvršiteljica razmisliti o možnosti prilagoditve kazenske sankcije v skladu s tem okvirnim sklepom, preden se odloči zavrniti priznanje in izvršitev kazenske sankcije, ki vključuje ukrep, ki ni zaporna kazen.

| (20) | Razlog za zavrnitev iz člena 9(1)(k) se lahko uporabi tudi v primerih, ko oseba ni bila spoznana za krivo storitve kaznivega dejanja, čeprav je pristojni organ kot posledico kaznivega dejanja uporabil drug ukrep odvzema prostosti, kot je zaporna kazen. |
| --- | --- |

(20)

Razlog za zavrnitev iz člena 9(1)(k) se lahko uporabi tudi v primerih, ko oseba ni bila spoznana za krivo storitve kaznivega dejanja, čeprav je pristojni organ kot posledico kaznivega dejanja uporabil drug ukrep odvzema prostosti, kot je zaporna kazen.

| (21) | Razlog za zavrnitev na podlagi teritorialnosti bi bilo treba uporabiti le v izjemnih primerih in zaradi kar najtesnejšega sodelovanja, ki naj bi potekalo v skladu z določbami tega okvirnega sklepa v kar največji možni meri, pri čemer pa bi bilo treba upoštevati namen tega okvirnega sklepa. Vsaka odločitev glede uporabe tega razloga za zavrnitev bi morala temeljiti na analizi posameznega primera in posvetovanjih med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice. |
| --- | --- |

(21)

Razlog za zavrnitev na podlagi teritorialnosti bi bilo treba uporabiti le v izjemnih primerih in zaradi kar najtesnejšega sodelovanja, ki naj bi potekalo v skladu z določbami tega okvirnega sklepa v kar največji možni meri, pri čemer pa bi bilo treba upoštevati namen tega okvirnega sklepa. Vsaka odločitev glede uporabe tega razloga za zavrnitev bi morala temeljiti na analizi posameznega primera in posvetovanjih med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice.

| (22) | Rok iz člena 12(2) bi morale države članice v notranje pravo prenesti tako, da bi se postopek do pravnomočnosti odločbe, vključno s pritožbenim postopkom, moral praviloma zaključiti v roku 90 dni. |
| --- | --- |

(22)

Rok iz člena 12(2) bi morale države članice v notranje pravo prenesti tako, da bi se postopek do pravnomočnosti odločbe, vključno s pritožbenim postopkom, moral praviloma zaključiti v roku 90 dni.

| (23) | Člen 18(1) določa, da se načelo specialnosti, ob upoštevanju izjem iz odstavka 2 navedenega člena, uporablja le, če je bila oseba premeščena v državo izvršiteljico. Načelo specialnosti se ne bi smelo uporabljati, če se oseba ni premestila v državo izvršiteljico, na primer v primerih, če je oseba zbežala v državo izvršiteljico – |
| --- | --- |

(23)

Člen 18(1) določa, da se načelo specialnosti, ob upoštevanju izjem iz odstavka 2 navedenega člena, uporablja le, če je bila oseba premeščena v državo izvršiteljico. Načelo specialnosti se ne bi smelo uporabljati, če se oseba ni premestila v državo izvršiteljico, na primer v primerih, če je oseba zbežala v državo izvršiteljico –

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem okvirnem sklepu:

| (a) | „sodba“ pomeni pravnomočno odločbo ali nalog sodišča države izdajateljice, s katerim je izrečena kazenska sankcija za fizično osebo; |
| --- | --- |

(a)

„sodba“ pomeni pravnomočno odločbo ali nalog sodišča države izdajateljice, s katerim je izrečena kazenska sankcija za fizično osebo;

| (b) | „kazenska sankcija“ pomeni vsakršno zaporno kazen ali ukrep odvzema prostosti, izrečen za določen ali nedoločen čas na podlagi kazenskega postopka zaradi kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(b)

„kazenska sankcija“ pomeni vsakršno zaporno kazen ali ukrep odvzema prostosti, izrečen za določen ali nedoločen čas na podlagi kazenskega postopka zaradi kaznivega dejanja;

| (c) | „država izdajateljica“ pomeni državo članico, v kateri je bila izdana sodba; |
| --- | --- |

(c)

„država izdajateljica“ pomeni državo članico, v kateri je bila izdana sodba;

| (d) | „država izvršiteljica“ pomeni državo članico, kateri je bila sodba posredovana zaradi njenega priznanja in izvršitve. |
| --- | --- |

(d)

„država izvršiteljica“ pomeni državo članico, kateri je bila sodba posredovana zaradi njenega priznanja in izvršitve.

Člen 2

Določitev pristojnih organov

1.   Vsaka država članica obvesti generalni sekretariat Sveta o tem, kateri organ ali organi so po njenem nacionalnem pravu in v skladu s tem okvirnim sklepom pristojni, kadar je ta država članica država izdajateljica ali država izvršiteljica.

2.   Generalni sekretariat Sveta omogoči vsem državam članicam in Komisiji dostop do prejetih informacij.

Člen 3

Namen in področje uporabe

1.   Namen tega okvirnega sklepa je določiti pravila, na podlagi katerih država članica v luči zaradi lažje socialne rehabilitacije obsojene osebe prizna sodbo in izvrši kazensko sankcijo.

2.   Ta okvirni sklep se uporablja, kadar se obsojena oseba nahaja v državi izdajateljici ali v državi izvršiteljici.

3.   Ta okvirni sklep se uporablja le za priznavanje sodb in izvrševanje kazenskih sankcij v smislu tega okvirnega sklepa. Dejstvo, da je bila poleg kazenske sankcije izrečena denarna kazen in/ali odredba o zaplembi, ki še ni bila plačana, izterjana ali izvršena, ne preprečuje posredovanja sodbe. Priznavanje in izvrševanje takšnih denarnih kazni ter odredb o zaplembi v drugi državi članici temelji na instrumentih, ki se uporabljajo med državami članicami, zlasti Okvirni sklep Sveta 2005/214/PNZ z dne 24. februarja 2005 o uporabi načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni (7) ter Okvirnega sklepa Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi (8).

4.   Ta okvirni sklep ne spreminja obveznosti, ki izhajajo iz spoštovanja temeljnih pravic in temeljnih pravnih načel iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji.

POGLAVJE II

PRIZNAVANJE SODB IN IZVRŠEVANJE KAZENSKIH SANKCIJ

Člen 4

Merila za posredovanje sodbe in potrdila drugi državi članici

1.   Če se obsojena oseba nahaja v državi izdajateljici ali v državi izvršiteljici ter če je ta oseba v to privolila, kadar se privolitev zahteva po členu 6, se sodba skupaj s potrdilom, katerega standardni obrazec je določen v Prilogi I, lahko pošlje eni od naslednjih držav članic:

| (a) | državi članici državljanstva obsojene osebe, v kateri živi, ali |
| --- | --- |

(a)

državi članici državljanstva obsojene osebe, v kateri živi, ali

| (b) | državi članici državljanstva, čeprav to ni država članica, v kateri živi, v katero bo obsojena oseba izgnana na podlagi ukrepa izgona ali prisilne odstranitve, ki je sestavni del sodbe, sodne ali upravne odločbe, ali katerega koli drugega ukrepa, ki je posledica sodbe, potem ko bo zanjo izvrševanje kazenske sankcije prenehalo, ali |
| --- | --- |

(b)

državi članici državljanstva, čeprav to ni država članica, v kateri živi, v katero bo obsojena oseba izgnana na podlagi ukrepa izgona ali prisilne odstranitve, ki je sestavni del sodbe, sodne ali upravne odločbe, ali katerega koli drugega ukrepa, ki je posledica sodbe, potem ko bo zanjo izvrševanje kazenske sankcije prenehalo, ali

| (c) | kateri koli drugi državi članici, ki ni država članica iz točke (a) ali (b), katere pristojni organ soglaša s posredovanjem sodbe in potrdila. |
| --- | --- |

(c)

kateri koli drugi državi članici, ki ni država članica iz točke (a) ali (b), katere pristojni organ soglaša s posredovanjem sodbe in potrdila.

2.   Posredovanje sodbe in potrdila se lahko izvede, kadar je pristojni organ države izdajateljice prepričan – po potrebi po posvetovanjih, izvedenih med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice – da bi izvršitev kazenske sankcije s strani države izvršiteljice olajšala socialno rehabilitacijo obsojene osebe.

3.   Preden pristojni organ države izdajateljice posreduje sodbo in potrdilo se lahko na primeren način posvetuje s pristojnim organom države izvršiteljice. Posvetovanje je obvezno v primerih iz odstavka 1(c). V takšnih primerih pristojni organ države izvršiteljice nemudoma obvesti državo izdajateljico o svoji odločitvi, ali soglaša s posredovanjem sodbe.

4.   Pristojni organ države izvršiteljice lahko med temi posvetovanji predloži pristojnemu organu države izdajateljice obrazloženo mnenje, zakaj izvršitev kazenske sankcije v državi izvršiteljici ne bi olajšala socialne rehabilitacije in uspešne ponovne vključitve obsojene osebe v družbo.

V primerih, ko se posvetovanje ne izvede, se takšno mnenje lahko predloži takoj po posredovanju sodbe in potrdila. Pristojni organ države izdajateljice preuči takšno mnenje in se odloči, ali bo potrdilo umaknil.

5.   Država izvršiteljica lahko na lastno pobudo zaprosi državo izdajateljico, da posreduje sodbo in potrdilo. Obsojena oseba lahko prav tako zaprosi pristojne organe države izdajateljice ali države izvršiteljice, da začnejo postopek za posredovanje sodbe in potrdila po tem okvirnem sklepu. Prošnje na podlagi tega odstavka ne ustvarijo obveznosti za državo izdajateljico, da posreduje sodbo in potrdilo.

6.   Države članice za izvajanje tega okvirnega sklepa sprejmejo ukrepe, pri čemer upoštevajo zlasti namen olajšanja socialne rehabilitacije obsojene osebe in na podlagi katerih njihovi pristojni organi odločajo o tem, ali soglašajo s posredovanjem sodbe in potrdila v primerih na podlagi odstavka 1(c).

7.   Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali pozneje uradno obvesti generalni sekretariat Sveta, da v razmerju do drugimi državami članicami, ki so podale enako uradno obvestilo, za posredovanje sodbe in potrdila ni potrebno njeno predhodno soglasje na podlagi odstavka 1(c):

| (a) | če obsojena oseba v državi izvršiteljici živi in neprekinjeno zakonito prebiva vsaj pet let in bo obdržala pravico do stalnega prebivališča v tej državi in/ali |
| --- | --- |

(a)

če obsojena oseba v državi izvršiteljici živi in neprekinjeno zakonito prebiva vsaj pet let in bo obdržala pravico do stalnega prebivališča v tej državi in/ali

| (b) | če ima obsojena oseba državljanstvo države izvršiteljice, razen v primerih iz odstavka 1(a) in (b). |
| --- | --- |

(b)

če ima obsojena oseba državljanstvo države izvršiteljice, razen v primerih iz odstavka 1(a) in (b).

V primerih iz točke (a) pravica do stalnega prebivališča pomeni, da ima zadevna oseba:

| — | pravico do stalnega prebivališča v zadevni državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, sprejeta na podlagi členov 18, 40, 44 in 52 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali |
| --- | --- |

—

pravico do stalnega prebivališča v zadevni državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, sprejeta na podlagi členov 18, 40, 44 in 52 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali

| — | veljavno dovoljenje za prebivanje, in sicer za stalno prebivanje ali za prebivanje za daljši čas, v zadevni državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, sprejeta na podlagi člena 63 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, glede držav članic, za katere se taka zakonodaja Skupnosti uporablja, ali v skladu z nacionalno zakonodajo glede držav članic, za katere se taka zakonodaja Skupnosti ne uporablja. |
| --- | --- |

—

veljavno dovoljenje za prebivanje, in sicer za stalno prebivanje ali za prebivanje za daljši čas, v zadevni državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, sprejeta na podlagi člena 63 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, glede držav članic, za katere se taka zakonodaja Skupnosti uporablja, ali v skladu z nacionalno zakonodajo glede držav članic, za katere se taka zakonodaja Skupnosti ne uporablja.

Člen 5

Posredovanje sodbe in potrdila

1.   Pristojni organ države izdajateljice posreduje sodbo ali overjeno kopijo sodbe skupaj s potrdilom neposredno pristojnemu organu države izvršiteljice, in sicer na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis, pod pogoji, ki državi izvršiteljici omogočajo, da ugotovi njuno verodostojnost. Izvirnik sodbe ali overjena kopija in izvirnik potrdila se pošljejo državi izvršiteljici, če slednja tako zahteva. Tudi vsa uradna obvestila se izmenjujejo neposredno med omenjenima pristojnima organoma.

2.   Potrdilo je podpisano in pristojni organ države izdajateljice potrdi točnost njegove vsebine.

3.   Država izdajateljica posreduje sodbo in potrdilo le eni državi izvršiteljici naenkrat.

4.   Če pristojni organ države izvršiteljice pristojnemu organu države izdajateljice ni znan, slednji z ustreznim poizvedovanjem, tudi prek pravosodnih središč Evropske pravosodne mreže, vzpostavljene s Skupnim ukrepom Sveta 98/428/PNZ (9), pridobi te informacije od države izvršiteljice.

5.   Kadar organ države izvršiteljice, ki prejme sodbo in potrdilo, ni pristojen za priznanje sodbe in sprejem ukrepov za njeno izvršitev, sodbo in potrdilo po uradni dolžnosti posreduje pristojnemu organu države izvršiteljice in o tem ustrezno obvesti pristojni organ države izdajateljice.

Člen 6

Mnenje in uradno obveščanje obsojene osebe

1.   Brez poseganja v odstavek 2 se smeta sodba in potrdilo posredovati državi izvršiteljici zaradi njenega priznanja in izvršitve kazenske sankcije le s privolitvijo obsojene osebe v skladu s pravom države izdajateljice.

2.   Privolitev obsojene osebe se ne zahteva, če se sodba in potrdilo posredujeta:

| (a) | državi članici državljanstva, v kateri obsojena oseba živi; |
| --- | --- |

(a)

državi članici državljanstva, v kateri obsojena oseba živi;

| (b) | državi članici, v katero bo obsojena oseba prisilno odstranjena, potem ko bo zanjo izvrševanje kazenske sankcije prenehalo na podlagi ukrepa izgona ali prisilne odstranitve, izrečenega v sodbi, sodni ali upravni odločbi ali katerem koli drugem ukrepu, ki je posledica sodbe; |
| --- | --- |

(b)

državi članici, v katero bo obsojena oseba prisilno odstranjena, potem ko bo zanjo izvrševanje kazenske sankcije prenehalo na podlagi ukrepa izgona ali prisilne odstranitve, izrečenega v sodbi, sodni ali upravni odločbi ali katerem koli drugem ukrepu, ki je posledica sodbe;

| (c) | državi članici, v katero je obsojena oseba pobegnila ali se je na drug način vrnila zaradi kazenskih postopkov, ki tečejo proti njej v državi izdajateljici ali po obsodbi v tej državi izdajateljici. |
| --- | --- |

(c)

državi članici, v katero je obsojena oseba pobegnila ali se je na drug način vrnila zaradi kazenskih postopkov, ki tečejo proti njej v državi izdajateljici ali po obsodbi v tej državi izdajateljici.

3.   V vseh primerih, ko se obsojena oseba še nahaja v državi izdajateljici, se tej osebi da možnost, da ustno ali pisno izrazi svoje mnenje. Kadar država izdajateljica meni, da je glede na starost obsojene osebe ali njeno fizično ali duševno stanje to potrebno, se ta možnost da pravnemu zastopniku te osebe.

Pri odločitvi o posredovanju sodbe in potrdila se upošteva mnenje obsojene osebe. Če oseba uporabi možnost iz tega odstavka, se mnenje obsojene osebe posreduje državi izvršiteljici, predvsem glede na člen 4(4). Če je obsojena oseba svoje mnenje podala ustno, država izdajateljica zagotovi, da je pisni zapis takšne izjave na voljo državi izvršiteljici.

4.   Pristojni organ države izdajateljice z uporabo standardnega obrazca uradnega obvestila, določenega v Prilogi II, obvesti obsojeno osebo v njej razumljivem jeziku, da se je sodbo in potrdilo odločil posredovati. Če se obsojena oseba takrat, ko se sprejme ta odločitev, nahaja v državi izvršiteljici, se ta obrazec posreduje državi izvršiteljici, ki o tem obvesti obsojeno osebo.

5.   Odstavek 2(a) se ne uporablja za Poljsko kot državo izdajateljico in kot državo izvršiteljico v primerih, ko je bila sodba izdana, preden je preteklo pet let od 5. decembra 2011. Poljska lahko generalni sekretariat Sveta kadar koli obvesti, da se ne bo več sklicevala na to odstopanje.

Člen 7

Dvojna kaznivost

1.   Brez ugotavljanja dvojne kaznivosti se v skladu s tem okvirnim sklepom priznajo sodbe in izvršijo izrečene kazenske sankcije, če gre za kaznivo dejanje, za katero je po pravu države izdajateljice kot najvišja mera kazni predpisana zaporna kazen ali ukrep, ki vključuje odvzem prostosti, najmanj treh let in gre po pravu te države za eno izmed naslednjih kaznivih dejanj:

| — | sodelovanje v hudodelski združbi, |
| --- | --- |

—

sodelovanje v hudodelski združbi,

| — | terorizem, |
| --- | --- |

—

terorizem,

| — | trgovina z ljudmi, |
| --- | --- |

—

trgovina z ljudmi,

| — | spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija, |
| --- | --- |

—

spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija,

| — | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi,

| — | nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | goljufije, vključno z goljufijo, ki škodi finančnim interesom Evropskih skupnosti v smislu Konvencije z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (10), |
| --- | --- |

—

goljufije, vključno z goljufijo, ki škodi finančnim interesom Evropskih skupnosti v smislu Konvencije z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (10),

| — | pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, |
| --- | --- |

—

pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem,

| — | ponarejanje denarja, vključno z eurom, |
| --- | --- |

—

ponarejanje denarja, vključno z eurom,

| — | kazniva dejanja, povezana z uporabo računalniških sistemov, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, povezana z uporabo računalniških sistemov,

| — | kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja zoper okolje, vključno z nedovoljeno trgovino z ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami,

| — | omogočanje prepovedanega prehoda čez državno mejo in bivanja v državi, |
| --- | --- |

—

omogočanje prepovedanega prehoda čez državno mejo in bivanja v državi,

| — | umor, huda telesna poškodba, |
| --- | --- |

—

umor, huda telesna poškodba,

| — | nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi,

| — | ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, |
| --- | --- |

—

ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev,

| — | rasizem in ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizem in ksenofobija,

| — | organiziran ali oborožen rop, |
| --- | --- |

—

organiziran ali oborožen rop,

| — | nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli,

| — | preslepitev, |
| --- | --- |

—

preslepitev,

| — | izsiljevanje in oderuštvo, |
| --- | --- |

—

izsiljevanje in oderuštvo,

| — | ponarejanje industrijskih izdelkov in prodaja takih izdelkov, |
| --- | --- |

—

ponarejanje industrijskih izdelkov in prodaja takih izdelkov,

| — | ponarejanje uradnih listin in promet z njimi, |
| --- | --- |

—

ponarejanje uradnih listin in promet z njimi,

| — | ponarejanje plačilnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ponarejanje plačilnih sredstev,

| — | nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti,

| — | nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z jedrskimi ali radioaktivnimi snovmi,

| — | trgovina z ukradenimi vozili, |
| --- | --- |

—

trgovina z ukradenimi vozili,

| — | posilstvo, |
| --- | --- |

—

posilstvo,

| — | požig, |
| --- | --- |

—

požig,

| — | kazniva dejanja, ki sodijo v pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, ki sodijo v pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ugrabitev letala ali ladje, |
| --- | --- |

—

ugrabitev letala ali ladje,

| — | sabotaža. |
| --- | --- |

—

sabotaža.

2.   Svet lahko kadar koli po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno ter pod pogoji, določenimi v členu 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, odloči, da se seznamu iz odstavka 1 dodajo še druge vrste kaznivih dejanj. Svet glede na poročilo, ki mu je predloženo na podlagi člena 29(5) tega okvirnega sklepa, preuči, ali je treba seznam razširiti ali spremeniti.

3.   Pri kaznivih dejanjih, ki jih odstavek 1 ne zajema, lahko država izvršiteljica priznanje sodbe in izvršitev kazenske sankcije pogojuje s tem, da se sodba nanaša na dejanja, ki so kazniva tudi po pravu države izvršiteljice, ne glede na znake ali opis kaznivega dejanja.

4.   Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali pozneje poda izjavo, o kateri uradno obvesti generalni sekretariat Sveta, da ne bo uporabljala odstavka 1. Takšno izjavo je mogoče kadar koli umakniti. Takšne izjave ali umiki izjav se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Priznanje sodbe in izvršitev kazenske sankcije

1.   Pristojni organ v državi izvršiteljici v skladu s postopkom iz člena 5 prizna sodbo, posredovano v skladu s členom 4, in nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe za izvršitev kazenske sankcije, razen če se odloči, da se bo skliceval na enega od razlogov za nepriznanje in neizvršitev iz člena 9.

2.   Kadar kazenska sankcija zaradi trajanja ni združljiva s pravom države izvršiteljice, se lahko pristojni organ države izvršiteljice odloči, da bo kazensko sankcijo prilagodil le, če je ta višja od najvišje kazni, ki je po nacionalnem pravu te države določena za podobna kazniva dejanja. Prilagojena kazenska sankcija ne sme biti nižja od najvišje kazni, ki je po pravu države izvršiteljice določena za podobna kazniva dejanja.

3.   Kadar kazenska sankcija po svoji naravi ni združljiva s pravom države izvršiteljice, jo lahko pristojni organ države izvršiteljice prilagodi glede na kazen ali ukrep, ki je po njenem pravu predviden za podobna kazniva dejanja. Takšna kazen ali ukrep mora čim bolj ustrezati kazenski sankciji, ki je bila izrečena v državi izdajateljici; tako se kazen ne sme spremeni v denarno kazen.

4.   Prilagojena kazenska sankcija po svoji naravi ali trajanju ne sme biti strožja od kazenske sankcije, ki jo je izrekla država izdajateljica.

Člen 9

Razlogi za nepriznanje in neizvršitev

1.   Pristojni organ države izvršiteljice lahko zavrne priznanje sodbe in izvršitev kazenske sankcije:

| (a) | če je potrdilo iz člena 4 nepopolno ali očitno ne ustreza sodbi ter ni bilo dopolnjeno ali popravljeno v razumnem roku, ki ga določi pristojni organ države izvršiteljice; |
| --- | --- |

(a)

če je potrdilo iz člena 4 nepopolno ali očitno ne ustreza sodbi ter ni bilo dopolnjeno ali popravljeno v razumnem roku, ki ga določi pristojni organ države izvršiteljice;

| (b) | če niso izpolnjena merila, določena v členu 4(1); |
| --- | --- |

(b)

če niso izpolnjena merila, določena v členu 4(1);

| (c) | če bi bila izvršitev kazenske sankcije v nasprotju z načelom ne bis in idem; |
| --- | --- |

(c)

če bi bila izvršitev kazenske sankcije v nasprotju z načelom ne bis in idem;

| (d) | če se v primeru iz člena 7(3) ter če je država izvršiteljica podala izjavo na podlagi člena 7(4) v zvezi s členom 7(1), sodba nanaša na dejanja, ki po pravu države izvršiteljice niso kazniva. Vendar se v povezavi z davki ali drugimi dajatvami, carinami in deviznim poslovanjem izvršitev sodbe ne more zavrniti z razlogom, da pravo države izvršiteljice ne nalaga enakih davkov ali drugih dajatev ali da ne vključuje enakih pravil glede davkov, drugih dajatev ter carinskih in deviznih predpisov kot pravo države izdajateljice; |
| --- | --- |

(d)

če se v primeru iz člena 7(3) ter če je država izvršiteljica podala izjavo na podlagi člena 7(4) v zvezi s členom 7(1), sodba nanaša na dejanja, ki po pravu države izvršiteljice niso kazniva. Vendar se v povezavi z davki ali drugimi dajatvami, carinami in deviznim poslovanjem izvršitev sodbe ne more zavrniti z razlogom, da pravo države izvršiteljice ne nalaga enakih davkov ali drugih dajatev ali da ne vključuje enakih pravil glede davkov, drugih dajatev ter carinskih in deviznih predpisov kot pravo države izdajateljice;

| (e) | če je izvršitev kazenske sankcije po pravu države izvršiteljice zastarala; |
| --- | --- |

(e)

če je izvršitev kazenske sankcije po pravu države izvršiteljice zastarala;

| (f) | če po pravu države izvršiteljice obstaja imuniteta, ki onemogoča izvršitev kazenske sankcije; |
| --- | --- |

(f)

če po pravu države izvršiteljice obstaja imuniteta, ki onemogoča izvršitev kazenske sankcije;

| (g) | če je bila kazenska sankcija izrečena osebi, ki po pravu države izvršiteljice zaradi svoje starosti še ne bi mogla biti kazensko odgovorna za dejanja, za katera je bila izdana sodba; |
| --- | --- |

(g)

če je bila kazenska sankcija izrečena osebi, ki po pravu države izvršiteljice zaradi svoje starosti še ne bi mogla biti kazensko odgovorna za dejanja, za katera je bila izdana sodba;

| (h) | če je v trenutku, ko pristojni organ države izvršiteljice prejme sodbo, treba prestati še manj kot šest mesecev kazni; |
| --- | --- |

(h)

če je v trenutku, ko pristojni organ države izvršiteljice prejme sodbo, treba prestati še manj kot šest mesecev kazni;

| (i) | če je bila sodba izdana v nenavzočnosti, razen če je iz potrdila jasno, da je bila oseba osebno vabljena ali ji je bil čas in kraj postopka sporočen prek zastopnika, pooblaščenega v skladu z nacionalnim pravom države izdajateljice, zaradi česar je bila sodba izdana v nenavzočnosti, ali da je ta oseba pristojnemu organu izjavila, da ne izpodbija sodbe; |
| --- | --- |

(i)

če je bila sodba izdana v nenavzočnosti, razen če je iz potrdila jasno, da je bila oseba osebno vabljena ali ji je bil čas in kraj postopka sporočen prek zastopnika, pooblaščenega v skladu z nacionalnim pravom države izdajateljice, zaradi česar je bila sodba izdana v nenavzočnosti, ali da je ta oseba pristojnemu organu izjavila, da ne izpodbija sodbe;

| (j) | če država izvršiteljica – preden se sprejeme odločitev v skladu s členom 12(1) – v skladu s členom 18(3) zaprosi, država izdajateljica pa v skladu s členom 18(2)(g) ne soglaša, da bi bila zadevna oseba preganjana, obsojena ali bi ji bila kako drugače odvzeta prostost v državi izvršiteljici za kaznivo dejanje, storjeno pred premestitvijo, razen za tisto, zaradi katerega je bila oseba premeščena; |
| --- | --- |

(j)

če država izvršiteljica – preden se sprejeme odločitev v skladu s členom 12(1) – v skladu s členom 18(3) zaprosi, država izdajateljica pa v skladu s členom 18(2)(g) ne soglaša, da bi bila zadevna oseba preganjana, obsojena ali bi ji bila kako drugače odvzeta prostost v državi izvršiteljici za kaznivo dejanje, storjeno pred premestitvijo, razen za tisto, zaradi katerega je bila oseba premeščena;

| (k) | če izrečena kazenska sankcija zajema psihiatrično ali zdravstveno nego ali drug ukrep, ki vključuje odvzem prostost, ki ga država izvršiteljica ne glede na člen 8(3) v skladu s svojim pravnim ali zdravstvenim sistemom ne more izvršiti; |
| --- | --- |

(k)

če izrečena kazenska sankcija zajema psihiatrično ali zdravstveno nego ali drug ukrep, ki vključuje odvzem prostost, ki ga država izvršiteljica ne glede na člen 8(3) v skladu s svojim pravnim ali zdravstvenim sistemom ne more izvršiti;

| (l) | če se sodba nanaša na kazniva dejanja, za katera se v skladu s pravom države izvršiteljice šteje, da so bila storjena v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu na njenem ozemlju ali v kraju, ki se šteje za njeno ozemlje. |
| --- | --- |

(l)

če se sodba nanaša na kazniva dejanja, za katera se v skladu s pravom države izvršiteljice šteje, da so bila storjena v celoti ali v poglavitnem ali bistvenem delu na njenem ozemlju ali v kraju, ki se šteje za njeno ozemlje.

2.   Vsako odločitev, sprejeto na podlagi odstavka 1(l), v zvezi s kaznivimi dejanji, ki so bila delno storjena na ozemlju države izvršiteljice ali v kraju, ki se šteje za njeno ozemlje, sprejme pristojni organ države izvršiteljice v izjemnih okoliščinah in za vsak primer posebej, ob upoštevanju posebnih okoliščin primera in zlasti tega, ali se je poglavitni ali bistveni del zadevnega ravnanja odvijal v državi izdajateljici.

3.   Preden pristojni organ države izvršiteljice v primerih iz odstavka 1(a), (b), (c), (i), (k) in (l) odloči, da ne bo priznal sodbe in izvršil kazenske sankcije, se na ustrezen način posvetuje s pristojnim organom države izdajateljice in ga, kadar je ustrezno, zaprosi, da mu brez odlašanja posreduje kakršne koli potrebne dodatne informacije.

Člen 10

Delno priznanje in izvršitev

1.   Če obstoji možnost, da bi se pristojni organ države izvršiteljice lahko odločil za delno priznanje sodbe in izvršitev kazenske sankcije, se lahko pred odločitvijo, da v celoti zavrne priznanje sodbe in izvršitev kazenske sankcije, posvetuje s pristojnim organom države izdajateljice, da bi dosegla dogovor iz odstavka 2.

2.   Pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice se lahko za vsak posamezen primer dogovorijo o delnem priznanju in izvršitvi kazenske sankcije v skladu s pogoji, ki jih določijo, kolikor tako priznanje in izvršitev ne povzroči podaljšanja trajanja kazenske sankcije. Če takšnega dogovora ni, se potrdilo umakne.

Člen 11

Odložitev priznanja sodbe

Priznanje sodbe se v državi izvršiteljici lahko odloži, če je potrdilo iz člena 4 nepopolno ali očitno ne ustreza sodbi, in sicer za razumno obdobje, ki ga določi država izvršiteljica, v katerem je treba potrdilo dopolniti ali popraviti.

Člen 12

Odločitev o izvršitvi kazenske sankcije in roki

1.   Pristojni organ države izvršiteljice čim prej odloči, ali bo priznal sodbo in izvršil kazensko sankcijo, ter o tem obvesti državo izdajateljico, vključno z morebitno odločitvijo o prilagoditvi kazenske sankcije v skladu s členom 8(2) in (3).

2.   Če ni razloga za odložitev na podlagi člena 11 ali člena 23(3), se pravnomočna odločba o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije sprejme v roku 90 dni od prejetja sodbe in potrdila.

3.   Če v izjemnih primerih za pristojni organ države izvršiteljice spoštovanje roka iz odstavka 2 ni izvedljivo, o tem nemudoma na kakršen koli način obvesti pristojni organ države izdajateljice ter navede razloge za zamudo in predvideni čas, v katerem bo lahko sprejel pravnomočno odločbo.

Člen 13

Umik potrdila

Dokler se v državi izvršiteljici ne začne izvrševanje kazenske sankcije, država izdajateljica lahko umakne potrdilo iz te države, ob čemer navede razloge za umik. Država izvršiteljica po umiku potrdila ne izvrši kazenske sankcije.

Člen 14

Začasno pridržanje

Če se obsojena oseba nahaja v državi izvršiteljici, lahko ta država na zaprosilo države izdajateljice pred prejemom sodbe in potrdila ali pred sprejetjem odločitve o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije obsojeno osebo pridrži ali sprejme kakršen koli drug ukrep, s katerim zagotovi, da obsojena oseba ostane na njenem ozemlju do sprejetja odločitve o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije. Trajanje kazenske sankcije se ne podaljša zaradi morebitnega obdobja pripora na podlagi te določbe.

Člen 15

Premestitev obsojenih oseb

1.   Če se obsojena oseba nahaja v državi izdajateljici, se premesti v državo izvršiteljico ob času, o katerem se dogovorijo pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice, najpozneje pa 30 dni po pravnomočnosti odločbe države izvršiteljice o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije.

2.   Če je v obdobju, določenem v odstavku 1, premestitev osebe zaradi nepredvidljivih okoliščin nemogoča, pristojni organi države izdajateljice in države izvršiteljice nemudoma stopijo v stik. Premestitev se nato opravi, kakor hitro te okoliščine prenehajo. Pristojni organ države izdajateljice nemudoma obvesti pristojni organ države izvršiteljice in se dogovori za nov datum premestitve. V tem primeru se premestitev opravi v 10 dneh od novega datuma.

Člen 16

Tranzit

1.   Vsaka država članica v skladu s svojo zakonodajo dovoli tranzit preko svojega ozemlja za obsojeno osebo, ki se premešča v državo izvršiteljico, pod pogojem, da ji je država izdajateljica poslala kopijo potrdila iz člena 4 in zaprosilo za tranzit. Zaprosilo za tranzit in potrdilo se lahko posredujeta na kateri koli način, ki omogoča pisni zapis. Država izdajateljica na zahtevo države članice, zaprošene za dovoljenje za tranzit, zagotovi prevod potrdila v enega od jezikov, ki se navedejo v zahtevi in so sprejemljivi za državo članico, zaprošeno za dovoljenje za tranzit.

2.   Ko država članica, zaprošena za dovoljenje za tranzit, prejme zaprosilo za tranzit, obvesti državo izdajateljico, če ne more jamčiti, da obsojena oseba ne bo kazensko preganjana ali – z izjemo odstavka 1 – pridržana ali ji ne bo kako drugače omejena prostost na njenem ozemlju zaradi katerega koli kaznivega dejanja, ki je bilo storjeno, ali kazenske sankcije, ki je bila izrečena preden je oseba zapustila ozemlje države izdajateljice. V takšnem primeru lahko država izdajateljica zaprosilo umakne.

3.   Država članica, zaprošena za dovoljenje za tranzit, uradno sporoči svojo odločitev, ki jo sprejme prednostno in najpozneje en teden po prejemu zaprosila po enakem postopku. Takšna odločitev se lahko odloži dokler se državi članici, zaprošeni za tranzit, ne predloži prevoda, kadar se takšen prevod zahteva v skladu z odstavkom 1.

4.   Država članica, zaprošena za dovoljenje za tranzit, lahko obsojeno osebo pridrži v priporu le toliko časa, kolikor ga je potrebno za tranzit čez njeno ozemlje.

5.   Zaprosilo za tranzit ni potrebno v primeru zračnega prevoza brez načrtovanega vmesnega postanka. V primeru nenačrtovanega postanka država izdajateljica predloži informacije iz odstavka 1 v roku 72 ur.

Člen 17

Pravo, ki ureja izvrševanje

1.   Izvrševanje kazenske sankcije ureja pravo države izvršiteljice. Samo organi države izvršiteljice so ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 pristojni za odločanje o postopkih za izvrševanje in sprejemanje vseh s tem povezanih ukrepov, vključno z razlogi za predčasni ali pogojni odpust.

2.   Pristojni organ države izvršiteljice od skupnega trajanja odvzema prostosti, ki naj bi se prestalo, odšteje celotno obdobje odvzema prostosti, ki je že bilo prestano v zvezi s kazensko sankcijo, izrečeno s sodbo.

3.   Pristojni organ države izvršiteljice na prošnjo pristojnega organa države izdajateljice slednjega obvesti o veljavnih določbah, ki urejajo morebitni predčasni ali pogojni odpust. Država izdajateljica lahko soglaša z uporabo takšnih določb ali umakne potrdilo.

4.   Države članice lahko predvidijo, da vsaka odločba o predčasnem ali pogojnem odpustu lahko upošteva tiste določbe nacionalne zakonodaje, navedene s strani države izdajateljice, v skladu s katerimi je oseba v določenem trenutku upravičena do predčasnega ali pogojnega odpusta.

Člen 18

Načelo specialnosti

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 oseba, ki je v skladu s tem okvirnim sklepom premeščena v državo izvršiteljico, ne sme biti preganjana, obsojena, niti ji ne sme biti kako drugače odvzeta prostost zaradi kaznivega dejanja, storjenega pred njeno premestitvijo, razen za tisto dejanje, zaradi katerega je bila premeščena.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za naslednje primere:

| (a) | kadar oseba, ki je imela možnost zapustiti ozemlje države izvršiteljice, tega ne stori v 45 dneh po njenem dokončnem odpustu ali se na to ozemlje po odhodu znova vrne; |
| --- | --- |

(a)

kadar oseba, ki je imela možnost zapustiti ozemlje države izvršiteljice, tega ne stori v 45 dneh po njenem dokončnem odpustu ali se na to ozemlje po odhodu znova vrne;

| (b) | kadar za kaznivo dejanje ni zagrožena zaporna kazen ali ni predviden ukrep, vezan na odvzem prostosti; |
| --- | --- |

(b)

kadar za kaznivo dejanje ni zagrožena zaporna kazen ali ni predviden ukrep, vezan na odvzem prostosti;

| (c) | kadar kazenski postopek ne daje podlage za uporabo ukrepov za omejitev osebne svobode; |
| --- | --- |

(c)

kadar kazenski postopek ne daje podlage za uporabo ukrepov za omejitev osebne svobode;

| (d) | kadar bi bila obsojena oseba lahko kaznovana s kaznijo ali ukrepom, ki ne vključuje odvzema prostosti, zlasti z denarno kaznijo ali kakim nadomestnim ukrepom, čeprav bi lahko ta kazen ali nadomestni ukrep povzročil omejevanje njene osebne svobode; |
| --- | --- |

(d)

kadar bi bila obsojena oseba lahko kaznovana s kaznijo ali ukrepom, ki ne vključuje odvzema prostosti, zlasti z denarno kaznijo ali kakim nadomestnim ukrepom, čeprav bi lahko ta kazen ali nadomestni ukrep povzročil omejevanje njene osebne svobode;

| (e) | kadar je obsojena oseba privolila v premestitev; |
| --- | --- |

(e)

kadar je obsojena oseba privolila v premestitev;

| (f) | kadar se obsojena oseba po svoji premestitvi izrecno odpove uporabi načela specialnosti v zvezi z določenimi kaznivimi dejanji, ki so bila storjena pred premestitvijo. Odpoved se poda pred pristojnimi pravosodnimi organi države izvršiteljice in se evidentira v skladu z nacionalnim pravom te države. Odpoved se poda na način, ki jasno izkazuje, da jo je oseba podala prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic. V ta namen ima oseba pravico do pravnega zagovornika; |
| --- | --- |

(f)

kadar se obsojena oseba po svoji premestitvi izrecno odpove uporabi načela specialnosti v zvezi z določenimi kaznivimi dejanji, ki so bila storjena pred premestitvijo. Odpoved se poda pred pristojnimi pravosodnimi organi države izvršiteljice in se evidentira v skladu z nacionalnim pravom te države. Odpoved se poda na način, ki jasno izkazuje, da jo je oseba podala prostovoljno in zavedajoč se vseh posledic. V ta namen ima oseba pravico do pravnega zagovornika;

| (g) | v primerih, ki niso omenjeni pod točkami (a) do (f), kadar država izdajateljica poda soglasje v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(g)

v primerih, ki niso omenjeni pod točkami (a) do (f), kadar država izdajateljica poda soglasje v skladu z odstavkom 3.

3.   Prošnja za soglasje se predloži pristojnemu organu države izdajateljice, skupaj s podatki iz člena 8(1) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ in s prevodom iz člena 8(2) navedenega okvirnega sklepa. Soglasje se poda, če obstaja obveznost predaje v skladu z navedenim okvirnim sklepom. Odločitev se sprejme najpozneje 30 dni po prejemu prošnje. V primerih iz člena 5 navedenega okvirnega sklepa država izvršiteljica da tam predvidena jamstva.

Člen 19

Amnestija, pomilostitev in ponovni pregled sodbe

1.   Amnestijo ali pomilostitev lahko podeli država izdajateljica in tudi država izvršiteljica.

2.   Samo država izdajateljica lahko odloča o zahtevah za ponovni pregled sodbe, s katero je bila izrečena kazenska sankcija, ki naj bi se izvršila na podlagi tega okvirnega sklepa.

Člen 20

Obveščanje s strani države izdajateljice

1.   Pristojni organ države izdajateljice nemudoma obvesti pristojni organ države izvršiteljice o morebitnih odločitvah ali ukrepih, zaradi katerih kazenska sankcija takoj ali po preteku določenega roka ni več izvršljiva.

2.   Pristojni organ države izvršiteljice preneha z izvrševanjem kazenske sankcije takoj, ko jo pristojni organ države izdajateljice obvesti o odločitvi ali ukrepu iz odstavka 1.

Člen 21

Obveščanje s strani države izvršiteljice

Pristojni organ države izvršiteljice nemudoma obvesti pristojni organ države izdajateljice, in sicer na kakršen koli način, ki omogoča pisni zapis:

| (a) | o posredovanju sodbe in potrdila pristojnemu organu, odgovornemu za njeno izvršitev, v skladu s členom 5(5); |
| --- | --- |

(a)

o posredovanju sodbe in potrdila pristojnemu organu, odgovornemu za njeno izvršitev, v skladu s členom 5(5);

| (b) | o dejstvu, da kazenske sankcije ni mogoče izvršiti, saj po posredovanju potrdila in sodbe državi izvršiteljici obsojene osebe ni mogoče najti na ozemlju države izvršiteljice; v tem primeru država izvršiteljica ni obvezana izvršiti kazenske sankcije; |
| --- | --- |

(b)

o dejstvu, da kazenske sankcije ni mogoče izvršiti, saj po posredovanju potrdila in sodbe državi izvršiteljici obsojene osebe ni mogoče najti na ozemlju države izvršiteljice; v tem primeru država izvršiteljica ni obvezana izvršiti kazenske sankcije;

| (c) | o pravnomočni odločbi o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije, vključno z datumom te odločbe; |
| --- | --- |

(c)

o pravnomočni odločbi o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije, vključno z datumom te odločbe;

| (d) | o morebitni odločitvi, da se sodba ne prizna in kazenska sankcija ne izvrši v skladu s členom 9, skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve; |
| --- | --- |

(d)

o morebitni odločitvi, da se sodba ne prizna in kazenska sankcija ne izvrši v skladu s členom 9, skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve;

| (e) | o morebitni odločitvi o prilagoditvi kazenske sankcije v skladu s členom 8(2) ali (3), skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve; |
| --- | --- |

(e)

o morebitni odločitvi o prilagoditvi kazenske sankcije v skladu s členom 8(2) ali (3), skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve;

| (f) | o morebitni odločitvi, da se kazenska sankcija ne izvrši iz razlogov iz člena 19(1), skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve; |
| --- | --- |

(f)

o morebitni odločitvi, da se kazenska sankcija ne izvrši iz razlogov iz člena 19(1), skupaj z obrazložitvijo takšne odločitve;

| (g) | o začetku in koncu trajanja pogojnega odpusta, če je to navedeno v potrdilu države izdajateljice; |
| --- | --- |

(g)

o začetku in koncu trajanja pogojnega odpusta, če je to navedeno v potrdilu države izdajateljice;

| (h) | o pobegu obsojene osebe iz zapora; |
| --- | --- |

(h)

o pobegu obsojene osebe iz zapora;

| (i) | o izvršitvi kazenske sankcije, takoj ko se ta izteče. |
| --- | --- |

(i)

o izvršitvi kazenske sankcije, takoj ko se ta izteče.

Člen 22

Posledice premestitve obsojene osebe

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 država izdajateljica prekine z izvrševanjem kazenske sankcije takoj, ko se je njeno izvrševanje začelo v državi izvršiteljici.

2.   Država izdajateljica ponovno pridobi pravico do izvrševanja kazenske sankcije, ko jo država izvršiteljica obvesti o delni neizvršitvi kazenske sankcije v skladu s členom 21(h).

Člen 23

Jeziki

1.   Potrdilo se prevede v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov države izvršiteljice. Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali pozneje v izjavi, deponirani pri generalnem sekretariatu Sveta, navede, da bo sprejela prevod v enega ali več drugih uradnih jezikov institucij Evropske unije.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 se ne zahteva prevod sodbe.

3.   Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali pozneje v izjavi, deponirani pri generalnem sekretariatu Sveta, navede, da lahko kot država izvršiteljica takoj po prejemu sodbe in potrdila zahteva, da se sodbi ali njenim bistvenim delom v primerih, ko meni, da je vsebina potrdila nezadostna za sprejetje odločitve o izvršitvi kazenske sankcije, priloži prevod v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov države izvršiteljice ali v enega ali več drugih uradnih jezikov institucij Evropske unije. Takšna zahteva se poda po posvetovanju, ki se po potrebi izvede med pristojnimi organi države izdajateljice in države izvršiteljice, o opredelitvi bistvenih delov sodbe, ki jih je treba prevesti.

Odločitev o priznanju sodbe in izvršitvi kazenske sankcije se lahko odloži, dokler država izdajateljica ne predloži prevoda državi izvršiteljici ali – kadar država izvršiteljica sklene, da bo sodbo prevedla na lastne stroške – dokler prevod ni pripravljen.

Člen 24

Stroški

Stroške, ki nastanejo zaradi uporabe tega okvirnega sklepa, krije država izvršiteljica, razen stroškov premestitve obsojene osebe v državo izvršiteljico, in stroškov, ki nastanejo izključno na suverenem ozemlju države izdajateljice.

Člen 25

Izvrševanje kazenskih sankcij na podlagi evropskega naloga za prijetje

Brez poseganja v Okvirni sklep 2002/584/PNZ se določbe tega okvirnega sklepa smiselno uporabljajo – kolikor so združljive z določbami navedenega okvirnega sklepa – za izvrševanje kazenskih sankcij v primerih, ko se država članica zaveže k izvršitvi kazenske sankcije v primerih iz člena 4(6) navedenega okvirnega sklepa, ali če je v skladu s členom 5(3) navedenega okvirnega sklepa postavila pogoj, da je osebo treba vrniti zadevni državi članici, da bi v njej prestala kazen, s čimer se izogne nekaznovanosti zadevne osebe.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Razmerje do drugih sporazumov in dogovorov

1.   Brez poseganja v uporabo ustreznih določb naslednjih konvencij med državami članicami in tretjimi državami in v njihovo prehodno uporabo v skladu s členom 28 ta okvirni sklep od 5. decembra 2011 v odnosih med državami članicami nadomešča ustrezne določbe naslednjih konvencij:

| — | Evropske konvencije o transferju obsojenih oseb z dne 21. marca 1983 in njenega Dodatnega protokola z dne 18. decembra 1997, |
| --- | --- |

—

Evropske konvencije o transferju obsojenih oseb z dne 21. marca 1983 in njenega Dodatnega protokola z dne 18. decembra 1997,

| — | Evropske konvencije o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb z dne 28. maja 1970, |
| --- | --- |

—

Evropske konvencije o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb z dne 28. maja 1970,

| — | poglavja 5 naslova III Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenske konvencije z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, |
| --- | --- |

—

poglavja 5 naslova III Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenske konvencije z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah,

| — | Konvencije med državami članicami Evropskih skupnosti o izvršitvi kazenskih obsodb tujega sodišča z dne 13. novembra 1991. |
| --- | --- |

—

Konvencije med državami članicami Evropskih skupnosti o izvršitvi kazenskih obsodb tujega sodišča z dne 13. novembra 1991.

2.   Države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume in dogovore, veljavne na dan 27. novembra 2008, kolikor omogočajo širitev ciljev tega okvirnega sklepa ter pomagajo poenostaviti ali še bolj olajšati postopke izvrševanja kazenskih sankcij.

3.   Države članice lahko po 5. decembru 2008 sklepajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, kolikor taki sporazumi ali dogovori omogočajo širitev določb tega okvirnega sklepa in pomagajo poenostaviti ali še bolj olajšati postopke izvrševanja kazenskih sankcij.

4.   Države članice do 5. marca 2009 uradno obvestijo Svet in Komisijo o obstoječih sporazumih in dogovorih iz odstavka 2, ki jih želijo še naprej uporabljati. Države članice Svet in Komisijo tudi uradno obvestijo o vseh novih sporazumih ali dogovorih iz odstavka 3 v treh mesecih po njihovem podpisu.

Člen 27

Ozemeljska uporaba

Ta okvirni sklep se uporablja za Gibraltar.

Člen 28

Prehodna določba

1.   Zaprosila, prejeta pred 5. decembrom 2011, še naprej urejajo obstoječi pravni instrumenti o premestitvi obsojenih oseb. Zaprosila, prejeta po tem datumu, pa se obravnavajo v skladu s pravili, ki jih države članice sprejmejo na podlagi tega okvirnega sklepa.

2.   Vendar pa lahko vsaka država članica ob sprejetju tega okvirnega sklepa poda izjavo, v kateri navede, da bo kot država izdajateljica in država izvršiteljica v primerih, ko se pravnomočna sodba izda pred datumom, ki ga določi, še naprej uporabljala obstoječe pravne instrumente o premestitvi obsojenih oseb, ki so se uporabljali pred 5. decembrom 2011. Če je takšna izjava podana, se ti instrumenti v takšnih primerih uporabljajo v razmerju do vseh ostalih držav članic ne glede na to, ali so podale enako izjavo ali ne. Ta datum ne sme biti poznejši od 5. decembra 2011. Navedena izjava se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Takšno izjavo je mogoče kadar koli umakniti.

Člen 29

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami tega okvirnega sklepa, do 5. decembra 2011.

2.   Države članice sporočijo generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji besedila določb predpisov, ki v nacionalno zakonodajo prenašajo obveznosti iz tega okvirnega sklepa. Na osnovi poročila Komisije, pripravljenega na podlagi teh podatkov, Svet najpozneje do 5. decembra 2012 preveri, v kakšnem obsegu so države članice upoštevale določbe tega okvirnega sklepa.

3.   Generalni sekretariat Sveta uradno obvesti države članice in Komisijo o uradnih obvestilih ali izjavah na podlagi člena 4(7) in člena 23(1) ali (3).

4.   Brez poseganja v člen 35(7) Pogodbe o Evropski uniji država članica, ki je imela večkrat težave z uporabo člena 25 tega okvirnega sklepa in te niso bile odpravljene v okviru dvostranskih posvetovanj, o teh težavah obvesti Svet in Komisijo. Komisija na podlagi teh in vseh drugih razpoložljivih informacij pripravi poročilo z morebitnimi pobudami, ki jih šteje za primerne za odpravo teh težav.

5.   Komisija do 5. decembra 2013 na podlagi prejetih informacij pripravi poročilo z morebitnimi pobudami, ki jih šteje za primerne. Svet na podlagi vsakega poročila Komisije in vsake pobude pregleda zlasti člen 25, pri čemer preuči, ali naj se nadomesti z natančnejšimi določbami.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  UL C 12, 15.1.2001, str. 10.

1

(2)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 251, 3.10.2003, str. 12.

4

(5)  UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

5

(6)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

6

(7)  UL L 76, 22.3.2005, str. 16.

7

(8)  UL L 328, 24.11.2006, str. 59.

8

(9)  UL L 191, 7.7.1998, str. 4.

9

(10)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

10

---

PRILOGA I

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

URADNO OBVESTILO OBSOJENI OSEBI

Uradno vas obveščamo o odločitvi ... (pristojni organ države izdajateljice), da se sodba ... (pristojno sodišče države izdajateljice) z dne ... (datum sodbe) ... (referenčna številka, če je na voljo) posreduje ... (država izvršiteljica) zaradi njenega priznanja in izvršitve v njej izrečene kazenske sankcije v skladu z nacionalnim pravom, ki izvaja Okvirni sklep Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji.

Izvrševanje kazenske sankcije bo urejalo pravo ... (država izvršiteljica). Organi te države bodo pristojni za odločanje o postopkih izvrševanja in za sprejemanje vseh s tem povezanih ukrepov, vključno z razlogi za predčasni ali pogojni odpust.

Pristojni organ ... (država izvršiteljica) mora od skupnega trajanja odvzema prostosti v povezavi s kazensko sankcijo, ki naj bi se prestal, odšteti celotno že prestano obdobje odvzema prostosti. Pristojni organ ... (država izvršiteljica) lahko kazensko sankcijo prilagodi le, če ta, kar zadeva njeno trajanje in naravo, ni združljiva z njenim pravom. Prilagojena kazenska sankcija po trajanju ali naravi ne sme biti strožja od kazenske sankcije, izrečene v ... (država izdajateljica).

---

Popravki

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/47 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/47

---

Popravek Direktive Sveta 93/92/EGS z dne 29. oktobra 1993 o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na dvo- ali trikolesna motorna vozila

(
  Uradni list Evropske unije L 311 z dne 14. decembra 1993
  )

(Slovenska posebna izdaja, Poglavje 7, Zvezek 2, str. 119)

Stran 168, Priloga V, točka 6.1.10:

besedilo:

| „6.1.10 | Kontrola vključitve: neobvezna.“ |
| --- | --- |

„6.1.10

Kontrola vključitve: neobvezna.“

se glasi:

| „6.1.10 | Kontrola vključitve: obvezna.“ |
| --- | --- |

„6.1.10

Kontrola vključitve: obvezna.“

Stran 170, Priloga V, točka 6.3.10:

besedilo:

| „6.3.10 | Kontrola delovanja: neobvezna.“ |
| --- | --- |

„6.3.10

Kontrola delovanja: neobvezna.“

se glasi:

| „6.3.10 | Kontrola delovanja: obvezna.“ |
| --- | --- |

„6.3.10

Kontrola delovanja: obvezna.“

Stran 181, Priloga VI, točka 6.1.10:

besedilo:

| „6.1.10 | Kontrola vključitve: neobvezna.“ |
| --- | --- |

„6.1.10

Kontrola vključitve: neobvezna.“

se glasi:

| „6.1.10 | Kontrola vključitve: obvezna.“ |
| --- | --- |

„6.1.10

Kontrola vključitve: obvezna.“

Stran 183, Priloga VI, točka 6.3.10:

besedilo:

| „6.3.10 | Kontrola delovanja: neobvezna.“ |
| --- | --- |

„6.3.10

Kontrola delovanja: neobvezna.“

se glasi:

| „6.3.10 | Kontrola delovanja: obvezna.“ |
| --- | --- |

„6.3.10

Kontrola delovanja: obvezna.“

---

5.12.2008

| 5.12.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---